sveučilište jurja dobrile u puli fakultet za ...fakultet za interdisciplinarne, talijanske i...
TRANSCRIPT
![Page 1: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/1.jpg)
Sveučilište Jurja Dobrile u Puli
Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije
Kultura i turizam
ANITA BORZIĆ SLONKA
UTJECAJ KULTURNE BAŠTINE NA RAZVOJ SPECIJALIZIRANOG
HOTELIJERSTVA
Diplomski rad
Pula, svibanj, 2018. godine.
![Page 2: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/2.jpg)
Sveučilište Jurja Dobrile u Puli
Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije
Kultura i turizam
ANITA BORZIĆ SLONKA
UTJECAJ KULTURNE BAŠTINE NA RAZVOJ SPECIJALIZIRANOG
HOTELIJERSTVA
Diplomski rad
JMBAG: 0116015683, izvanredni student
Studijski smjer: Kultura i turizam
Predmet: Specijalizacija hotelijerstva kulturnog turizma
Znanstveno područje: Društvene znanosti Znanstveno polje: Ekonomija Znanstvena grana: Trgovina i turizam
Mentor: doc. dr. sc. Tamara Floričić
Pula, svibanj, 2018. godine.
![Page 3: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/3.jpg)
IZJAVA O AKADEMSKOJ ČESTITOSTI
Ja, dolje potpisana Anita Borzić Slonka, kandidat za magistra kulture i turizma, ovime
izjavljujem da je ovaj Diplomski rad rezultat isključivo mojega vlastitog rada, da se
temelji na mojim istraživanjima te da se oslanja na objavljenu literaturu kao što to
pokazuju korištene bilješke i bibliografija. Izjavljujem da niti jedan dio Diplomskog
rada nije napisan na nedozvoljen način, odnosno da je prepisan iz kojega necitiranog
rada, te da ikoji dio rada krši bilo čija autorska prava. Izjavljujem, također, da nijedan
dio rada nije iskorišten za koji drugi rad pri bilo kojoj drugoj visokoškolskoj,
znanstvenoj ili radnoj ustanovi.
Student
______________________
U Puli, _________, ________ godine
![Page 4: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/4.jpg)
IZJAVA
o korištenju autorskog djela
Ja, Anita Borzić Slonka dajem odobrenje Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli, kao
nositelju prava iskorištavanja, da moj diplomski rad pod nazivom „Utjecaj kulturne
baštine na razvoj specijaliziranog hotelijerstva“ koristi na način da gore navedeno
autorsko djelo, kao cjeloviti tekst trajno objavi u javnoj internetskoj bazi Sveučilišne
knjižnice Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli te kopira u javnu internetsku bazu završnih
radova Nacionalne i sveučilišne knjižnice (stavljanje na raspolaganje javnosti), sve u
skladu s Zakonom o autorskom pravu i drugim srodnim pravima i dobrom
akademskom praksom, a radi promicanja otvorenoga, slobodnoga pristupa
znanstvenim informacijama.
Za korištenje autorskog djela na gore navedeni način ne potražujem naknadu.
U Puli, _______________ (datum)
Potpis
___________________
![Page 5: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/5.jpg)
SADRŽAJ
1.UVOD ...................................................................................................................... 1
2.POVIJEST I ODREDNICE UGOSTITELJSTVA I HOTELIJERSTVA ..................... 3
2.1.Ugostiteljstvo i hotelijerstvo nekad i danas ..................................................... 8
2.2.Klasifikacija i funkcija ugostiteljstva ..............................................................10
2.3.Razvojni put hotelijerstva u sustavu ugostiteljstva........................................12
2.4.Trendovi u hotelijerstvu i turizmu ....................................................................15
2.5.Čimbenici utjecaja na hotelijerstvo ..................................................................17
3.KULTURNA RAZNOLIKOST I UNESCO ...............................................................24
3.1.Poglavlja Opće deklaracije o kulturnoj raznolikosti .......................................25
3.2.Komuniciranje s međunarodnim organizacijama ...........................................27
3.3.Interkulturalizam ................................................................................................29
3.4.Interkulturalna načela........................................................................................30
3.5.Osmišljeni itinerer s valorizacijom hotelijerstva kulturnog turizma .............32
4.SPECIJALIZACIJA HOTELIJERSTVA I SMJEŠTAJNI OBJEKTI POVIJESNO-
KULTURNOG ZNAČAJA..........................................................................................36
4.1.Marketinške odrednice specijalizacije hotelijerstva .......................................38
4.2.Specijalizacija i hotelijerstvo kulturnog turizma .............................................41
4.3.Heritage i difuzni hoteli u kontekstu kulturnog turizma .................................45
4.4.Tematski i neuobičajeni hotelski smještajni objekti .......................................50
4.5.Primjeri dobre prakse suvremenih hotela i hotela budućnosti .....................52
5.ISTRAŽIVANJE HERITAGE HOTELA KURIJA JANKOVIĆ, VIROVITICA –
KULTURNA BAŠTINA I KONKURENTNOST SPECIJALIZIRANOG
HOTELIJERSTVA .....................................................................................................58
6.ZAKLJUČAK ..........................................................................................................63
7.LITERATURA .........................................................................................................65
8.SAŽETAK ...............................................................................................................70
![Page 6: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/6.jpg)
1
1. UVOD
Povezanost turizma i kulturne baštine neupitna je veza. Iako turizam predstavlja
masovnost i globalnost ponude i potražnje, svjesnost za autentičnom ponudom potiče
lokalnu i regionalnu zajednicu da u suradnji s važnim i nedjeljivim dionicima, osmisle i
prezentiraju specijalizirane hotelske objekte iz područja kulturne baštine, prirodne
osnove i tradicijskog života.
Svrha istraživanja je produbiti postojeće znanstvene spoznaje i doći do novih
znanstvenih spoznaja o ulozi bogate kulturne baštine i turizma kroz specijalizirano
hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko neuobičajeno hotelijerstvo. Želi se
spoznati u kojoj se mjeri određene specijalizirane kulturne karakteristike hotela i
tematiziranih hotela nude na turističkom tržištu i koliko je važna takva uloga u ponudi i
prepoznatljivosti destinacija.
Cilj istraživanja odnosi se na važnost utvrđivanja i prezentiranja hotelskih objekata i
lokalnog područja kroz kulturnu baštinu, materijalnu i nematerijalnu, jačanje povezanosti
među lokalnim stanovništvom, stvaranje suradničkih veza s regijama slične kulture i
načina života.
Osnovna hipoteza ovoga rada je oživljavanje autentičnih povijesno kulturnih objekata
prenamijenjenih u hotelske smještajne objekte u cilju očuvanja, zaštite i prezentiranja
određenog kulturnog dobra kroz sferu turizma i jačanje prepoznatljivosti destinacije u
kojoj se takvi objekti nalaze.
U provođenju istraživačkog rada korištene su teorijske i empirijske metode istraživanja i
pristupa. Teorijska istraživanja podrazumijevaju istraživanje znanstvenih i stručnih
radova brojnih domaćih i međunarodnih autora objavljenih u znanstvenim i stručnim
časopisima, knjigama i zbornicima, udžbenicima, zakonskim aktima i web stranicama.
Drugi dio istraživanja obuhvaća empirijsko istraživanje koje je od istraživača zahtijevalo
prikupljanje primarnih i sekundarnih podatka na tržištu. Primarni podaci prikupljeni su
analizom web stranica hotelskih poduzeća te objektivnom procjenom istraživača.
Sekundarni podaci prikupljeni su iz baze podataka Ministarstva turizma i ureda
turističkih zajednica na lokalnoj i regionalnoj razini.
Struktura diplomskog rada raščlanjena je na pet uzajamno povezane cjeline, pri čemu
se tematske cjeline dalje raščlanjuju na poglavlja i podpoglavlja.
![Page 7: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/7.jpg)
2
Prvi dio rada odnosi se na uvod. Drugi dio rada daje uvid u povijest putovanja i
odrednice ugostiteljstva i hotelijerstva nekad i danas, klasifikaciju i funkciju
ugostiteljstva, razvojni put hotelijerstva te trendove i čimbenike koji utječu na razvoj i
specijalizaciju hotelijerstva.
Treći dio rada bavi se važnosti kulturne raznolikosti, Unesco organizacijom kao
krovnom organizacijom u prepoznavanju i zaštiti kulturno-povijesne baštine, tradicijskog
života i interkulturalizma. U ovom poglavlju prikazan je novi kulturni itinerer koji bi
mogao zaživjeti u Istri, u cilju valorizacije hotelijerstva kulturnog turizma imajući na umu
da za to postoje svi preduvjeti.
Četvrto poglavlje obrađuje značaj specijalizacije hotelijerstva kao i važnost hotelskih
objekata s povijesno-kulturnim značajem. Uz marketinške odrednice i važnost
specijalizacije hotelijerstva, kao dio istraživačkog zadatka posebno se obrađuju heritage
odnosno povijesni i difuzni hoteli te njihov značaj za turizmu kao i primjeri takvih
hotelskih objekata u svijetu i Hrvatskoj. Tematsko neuobičajeni hotelski smještaj s
primjerima dobre prakse suvremenih hotela i hotela budućnosti prate zadnji dio ovoga
poglavlja.
U petom poglavlju iskazano je istraživanje uz korištenje pisanog intervjua s direktoricom
Hotela Kurija Janković iz Virovitice. Ovaj heritage hotel prikazan je kao uspješan primjer
kako jedno kulturno dobro sačuvati od pripadanja te prenamijeniti u turizam kroz
uključivanje lokalne zajednice. U šestom poglavlju prezentiran je zaključak dok sedmo
poglavlje sadrži podatke literature, slike i tablice koje su korištene u radu. Osmo
poglavlje sažetak je ovoga rada na hrvatskom i engleskom jeziku.
![Page 8: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/8.jpg)
3
2. POVIJEST I ODREDNICE UGOSTITELJSTVA I HOTELIJERSTVA
Pojava turizma i turističkih oblika koje danas poznajemo možemo tražiti u 19. stoljeću
kada se u povijesti pojavljuje po prvi put pojam slobodnog vremena i njegovog
korištenja. Slobodno vrijeme donosi dva važna procesa koja nastaju pojavom
industrijske revolucije. Prvi proces je oslobađanje slobodnog vremena jer se pojavom
strojeva radno vrijeme skraćuje a slobodno vrijeme se popunjava određenim
aktivnostima. Drugi proces je ispunjavanje slobodnog vremena u čemu se upliće država
na način da šalje zaposlenike na izlete kako bi se stanovnici jednog dijela zemlje
upoznali s kulturom i običajima drugog dijela zemlje.
19. stoljeće je stoljeće otkrića i inovacija. Njegove glavne karakteristike su oblikovanje
građanskog društva i političko - društvene revolucije te se smatra pokretačem turizma.
U Hrvatskoj se kontinent povezuje s morem gradnjom prvih cesta, pruga i tunela. Cesta
Karolina izgrađena je 1728. godine i povezuje Karlovac – Bakar – Rijeku u dužini od
160 kilometara, cesta Jozefina izgrađena je 1779. godine i povezuje Karlovac – Senj –
Rijeku sa 114 kilometara te cesta Lujizijana iz 1811. godine na relaciji Karlovac – Rijeka
dužine 129 kilometara. Prvi parobrod datira iz 1833. godine, austrijskog Lloyda koji je
povezivao Trst sa južnim dijelom Hrvatske dok je Dunavom parobrod plovio 1834.
godine izgrađen od strane Ugarske Monarhije. Tada su putovanja bila sa svrhom.
Putovalo se radi trgovine, rata ili hodočašća pa su i prvi putnici bili znatiželjnici,
pustolovi, trgovci i vojnici.
„Pojam kulture putovanja dopušta povezivanje književnih, socijalnih, kulturnih i političkih
dimenzija literature turističkih/putničkih vodiča i uspostavljanje veza sa širim društvenim
procesima. Konkretno povijesno razdoblje omogućuje da se u teksturi vodiča
prepoznaju različite konfiguracije kulture putovanja odnosno različiti interesi, pomaci u
dominantnim preokupacijama i historijska dinamika.“ (Duda, 2012., str. 25.)
Razdoblje oko 1850. godine smatra početkom razvoja turizma jer je primijećen povećan
interesa za stvaranje određenih uvjeta za primanje gostiju, zbog shvaćanja moguće
koristi. Upravo su tako nastali prvi ugostiteljski objekti i u to vrijeme popularna lječilišta
na Jadranu.
![Page 9: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/9.jpg)
4
U Europi Grand Tour pokreće prva putovanja prema Nizozemskoj, Belgiji, Francuskoj,
Njemačkoj, Švicarskoj, Italiji i prema zemljama Orijenta, kao dopuna školovanju mladih
aristokrata, te radi iskustva i zabave. Istraživačka putovanja botaničara, zoologa,
geologa, fizičara i ostalih započinju u 15. stoljeću i traju još i danas. Putuju svi oni koji
traže nadahnuće i inspiraciju, posebno umjetnici i pisci. Putopisi kao oblik književnosti
važni su kod prvih putovanja jer opisuju zemlje, kulturu i običaje jednog područja te na
taj način pozivaju nove putnike.
„U tom su smislu književni tekstovi koji ulaze u područje kulture putovanja, bilo putopisi,
romani ili lirske pjesme, zapravo najmanje dvostruko artikulirani: s jedne su strane
povezani s institucijom književnosti u njezinim različitim povijesnim i kulturnim
konfiguracijama, a s druge s kulturom putovanja, njezinom infrastrukturom i tekstualnim
ili vizualnim praksama koje joj pripadaju.“ (Duda, 2012., str. 40.)
Putopisi zauzimaju značajno mjesto u književnosti, povijesti, obrazovanju, socio-
društvenom i turističko-kulturnom aspektu kao vjerni prikazi stvarnog života. Omogućuju
bolje shvaćanje i poštivanje života na jednom prostoru, lakše upoznavanje života ljudi
koji su temelj razvoja kroz ideje i mogućnosti. Putopisi daju jedan viši nivo na koji način
sebi i drugima prikazati kulturno područje kroz razne manifestacije dramskog, literarnog,
gastronomskog i drugog sadržaja.
Jedan od značajnijih putopisaca i putopisa našega kraja je putopis Paula Kupelwiesera
„Brioni – Iz sjećanja starog Austrijanca“ koji na temelju stvarnih događaja kroz putovanja
i iz sjećanja, bilježi sve što je vidio, doživio, planirao i ostvario. U putopisu do detalja
prikazuje Brijunsko zapušteno otočje kao i način i organizaciju oplemenjivanja otoka i
lokalnog područja. Suvremenom čovjeku i suvremenom turistu putopisac prikazuje put
nastanka i preobrazbe iz prve ruke. Kupelwieser je od samog početka Brijune vidio kao
mjesto pogodno za revitalizaciju zdravlja, uživanje u vegetaciji i moru. Najveći razlog
razvijanja turizma vidi u izuzetno povoljnoj klimi te ističe kako svako godišnje doba na
ovom prostoru ima svoje čari koje treba iskoristiti. U početku primjetni su mali dolasci
vidljivo bogate klijentele. Zadovoljstvo prostorom i uvjetima potiče dolazak sve većeg
broja gostiju. Hotel koji je u početku imao 14 soba proširuje se na 20 soba. Kasnije se
hotelski prostor širi na 200 soba te se hotelska zgrada preimenuje u hotel Carmen
![Page 10: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/10.jpg)
5
nasuprot kojeg je izgrađen hotel Neptun. Osim što je Kupelwieser autor ove knjige on je
možemo slobodno reći autor njegovih a danas naših Brijuna.
Ljudi su oduvijek putovali a putovanja su imala planirani razlog. Prva putovanja bila su
do obližnjeg sela pa zatim do većeg grada, sve do pojave industrijske revolucije
odnosno stroja i izgradnje prometnica i prvih prijevoznih sredstava kojima su se krajevi
približili jedni drugima. Među glavnim razlozima putovanja bila je trgovina odnosno
razmjena viška dobara u nekoj drugoj zajednici. Radi udaljenosti između dva područja
prilikom trgovinske razmjene koja se nije mogla obaviti u jednom danu, javila se po prvi
puta potreba za noćenjem. Prva noćenja s prehranom u to doba bila su besplatna jer se
smatralo da je moralna obveza smjestiti i nahraniti trgovca - putnika dok je u srednjem
vijeku Crkva nudila smještaj hodočasnicima i ostalim putnicima.
Pojavom masovnijih putovanja gostoprimstvo koje je nudilo besplatan smještaj i hranu
počelo se naplaćivati te od tada nastaju prvi oblici ugostiteljskih objekata. U početnom
obliku objekti su bili vrlo jednostavni u izgledu i u opremi. Nalazili su se na frekventnijim
prometnicama i putovima te u većim selima i gradovima. Svi putnici bili su smještani
zajedno, u jednu spavaonicu a smještaj su plaćali robom kojom su trgovali. Uz smještaj
putnika važno je bilo smjestiti i životinje koje su služile za prijevoz trgovačke robe tako
da je svaki objekt imao i smještaj za takve životinje.
Za staru Grčku vezuju se objekti pružanja usluga prehrane, pića i smještaja kao važan
segment životnog stila onoga doba. Uz hramove i termalne izvore grade se takvi objekti.
Posebnost grčkih uslužnih objekata su glazbene aktivnosti ili predstave kako bi se gosti
zabavili i animirali. Sličnu namjenu imali su objekti za vrijeme Rimskog Carstva i već od
tada poznat je rimski hedonizam u hrani. U srednjem vijeku putovanja postaju sve rjeđa
radi čestih ratova te Crkva ponovno ugošćuje hodočasnike i rijetke putnike.
Hrvatska također doživljava pojavu ugostiteljskih objekata na prostorima gdje su vladali
Grci a kasnije i Rimljani. Iz doba Rimskog Carstva datira gostionica u Sisku.
„Prvi spomen lokaliteta „Rimska pivnica“ vezan je uz drugu polovicu 19. stoljeća uz
jedan nepotpuni rukopis. Zbog okolnosti u kojima je rukopis pronađen tj. činjenice da se
nalazi u arhivskom omotu s drugim rukopisom Mijata Sabljara, a usporedbom stilskih i
rukopisnih značajki, možemo rukopis pripisati upravo Sabljaru. U njemu se prvi puta
![Page 11: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/11.jpg)
6
spominje lokalitet pod nazivom “Rimska pivnica” za kojeg je navedeno da se nalazi u
blizini kuće obitelji Janošić.“ (Vukelić, 2011., str. 91.)
Bunja (2009) analizira utjecaj brzog razvitka turizma i utjecaj na snažan razvitak
ugostiteljstva osobito u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Italiji ali i drugim europskim
zemljama. Krajem 19. i početkom 20. stoljeća i u nas se grade prvi hoteli. U Opatiji je
prvo 1882. godine vila Angiolina prenamijenjena u smještajni ugostiteljski objekt, a
1884. godine izgrađen je hotel Kvarner, u Malom Lošinju 1887. godine izgrađen je hotel
Vindobana, u Dubrovniku 1889. godine Petka (u Gružu), 1893. godine Lacroma i 1897.
godine hotel Imperial, u Crikvenici 1894. godine hotel Therapia, na Plitvičkim jezerima
se 1895. godine otvara prvi hotel u unutrašnjosti, u Puli 1908. godine hotel Riviera te u
Poreču 1910. godine hotel Riviera. Neki od navedenih hotela svojom kvalitetom usluga
zadovoljavali su ukuse i najprobirljivije europske aristokracije. Organizacijska struktura
hotela i drugih ugostiteljskih objekata postaje složenija, oprema i inventar funkcionalniji,
ponuda obuhvaća širi asortiman i kvalitetnije usluge, donose se propisi o njihovoj
izgradnji, opremanju i poslovanju, a što zahtjeva i od zaposlenika veću stručnost. U
suvremenom ugostiteljstvu javljaju se potrebe za poslovnim povezivanjima i
udruživanje. U mnogim zemljama istovrsni se hoteli povezuju u velike hotelske lance
(npr. Intercontinental ili Sheraton) u kojima vrijede zajednički standardi, a sličan način
poslovanja imamo i u restauraterstvu (npr. McDonald's). Osim hotelskih i
restauraterskih lanaca, od kojih neki predstavljaju snažne međunarodne korporacije,
poslovni sustavi u ugostiteljstvu povezuju se i u tzv. informacijska partnerstva. To je
oblik povezivanja u kojem više različitih tvrtki iz različitih djelatnosti, koje međusobno ne
konkuriraju “dijele” istog potrošača. Primjer takvog povezivanja je - hotel / zrakoplovna
tvrtka / rent-a-car tvrtka.
Od sjevernog Jadrana do Dubrovnika kao i kontinentalni dio Hrvatske, područja su s
bogatstvom kulturnih znamenitosti koji datiraju iz vremena vladavine Rimskog Carstva i
Austro-Ugarske. Segment sunca i mora prevladava kao razlog dolazaka turista dok
bogata kulturno povijesna ostavština nije dovoljno iskorištena na način prepoznatljivosti
i valorizacije u turističke sfere djelovanja. Tradicionalne objekte s značajnim
karakteristikama u suradnji s dionicima na lokalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini
potrebno je oživjeti u prepoznatljive hotelske smještajne objekte. Prema podacima
Državnog zavoda za statistiku najviše noćenja turista u 2017. godini ostvarila je Istarska
![Page 12: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/12.jpg)
7
županija, i to 25 milijuna noćenja, što je 29 % ukupno ostvarenih noćenja. Turisti su u
prosjeku ostvarili 6 noćenja po dolasku. U skupini 55.1 Hoteli i sličan smještaj ostvareno
je 25 milijuna noćenja, (što je 28% ukupno ostvarenih noćenja). Najviše noćenja
ostvarili su turisti iz Njemačke (16%), Austrije (12%), Hrvatske (10%), Ujedinjenog
Kraljevstva (8%), Slovenije, Italije (5%) te Češke (4%). U toj skupini u 2017. godini u
odnosu na 2016. godinu, dolasci turista veći su za 9%, a noćenja turista za 6%.
Institut za turizam proveo je istraživanje u periodu od srpnja do listopada 2017. godine.
Istraživanje se bavilo, prikupljanjem i analizom podataka koja su obuhvaćala područja
sociodemografske strukture gostiju, obilježja putovanja i boravka u destinaciji, te
potrošnja i zadovoljstvo turista. U istraživanjima se došlo do podataka da je najveći
razlog putovanja sunce i more. Iako odmor na moru (pasivni odmor) motivira na dolazak
u Hrvatsku više od polovice svih gostiju (55 %), njegova važnost značajno je smanjena
u odnosu na 2014. godinu (sa 75 % na 55 %), dok s druge strane sve veću važnost pri
odabiru Hrvatske kao destinacije imaju gastronomija i motivi povezani s aktivnim
odmorom. Kao motiv dolaska javljaju se iskustva i doživljaji (31 %), gastronomija (29
%), upoznavanje prirodnih ljepota (26 %), zabava (24 %), bavljenje sportom i
rekreacijom (20 %) te niz drugih motiva kao što je wellness (8 %) i zdravstveni razlozi (7
%) itd.
Hrvatski turizam i dalje se identificira s brojem noćenja što je obilježje koncepta
masovnog turizma. Zbog velike sezonske koncentracije dolazaka turista, ta masovnost
je još više izražena. Svake godine svjedoči se ogromnom rastu potražnje u ljetnim
mjesecima za raznovrsnim turističkim uslugama i robama. Produljenje turističke sezone
na cijelu godinu bio je i ostat će najveći izazov hrvatskog turizma. No, današnji turisti
sve više traže originalnost i autohtonu ponudu što nije pojava koja se veže uz
masovnost. Tu se otvara veliki, neiskorišteni, potencijal hrvatskog turizma, gdje se
možda najjači segment kulturni turizam, može iskoristiti kao razlog dolaska u Hrvatsku.
U vidu hotelskog smještaja postoji puno objekata kulturnog karaktera koji se mogu
revitalizirati i upotpuniti kao novi proizvod konkurentan na tržištu.
![Page 13: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/13.jpg)
8
2.1. Ugostiteljstvo i hotelijerstvo nekad i danas
Ugostiteljstvo je privredna i uslužna djelatnost u turizmu kojoj je osnovni zadatak
pružanje usluga smještaja, pripremanje, prodaje hrane, pića i napitaka. Klijenti u
ugostiteljstvu su turisti i putnici koji u ugostiteljskim objektima zadovoljavaju svoje
potrebe. Ugostiteljstvo je u mnogim zemljama usko vezano sa turizmom i predstavlja
važan izvor prihoda.
Bunja (2009) razmatra kako pružanje usluga počinje tek u momentu dolaska gosta, a
iako se u ugostiteljstvu permanentno trebamo prilagođavati zahtjevima potražnje,
postoje i situacije kada ne možemo udovoljiti zahtjevima potrošača. Potražnja se može
povećati iznad mogućnosti kapaciteta za pružanje usluga, te ukoliko su npr. sve
hotelske smještajne jedinice popunjene, to znači da sljedeći zahtjev gosta za pružanje
hotelskih usluga smještaja moramo odbiti. Ugostiteljstvo se osim uslugama smještaja,
prehrane i pića bavi i poslovnim aktivnosti kao što je rekreacija, sport, zabava i kultura.
U okviru ugostiteljskih objekata mogu biti različiti sadržaji namijenjeni rekreaciji i
bavljenju sportom, kao što su bazeni, teniska i druga igrališta, staze za trčanje i slično, a
mogu biti organizirane i različite manifestacije zabavnog karaktera, prigodni programi,
koncerti ozbiljne glazbe, izložbe slika i slično. Svoju ponudu, da bi potrošačima bila
atraktivnija, ugostitelji nadopunjavaju i različitim obrtničkim, trgovačkim, zdravstvenim,
osobnim i drugim uslugama. Tako u sklopu ugostiteljskih objekata može se izvršiti
kupovinu suvenira, tiska, odjevnih predmeta i različitih drugih potrepština. Isto tako, u
mnogim ugostiteljskim objektima pruža se mogućnost korištenja frizerskih i
kozmetičarskih usluga te zdravstvenih usluga (npr. razne terapije). Postoji više oblika i
načina pružanja usluga odnosno obavljanja ugostiteljske djelatnosti. Heterogenost
ugostiteljstva uvjetuje i različite načine poslovanja, pri čemu raznovrsnost usluga
osigurava potpunije zadovoljavanje potreba gostiju.“
Općenita razina dijeli ugostiteljske objekte u srednjem vijeku u tri grupe, svratišta, krčme
i točionice. Diljem Europa ovakve su se ustanove nazivale različitim imenima, a isto su
se tako razlikovale njihove funkcije i usluge koje su nudile. U današnjoj Njemačkoj i
danas egzistiraju pojmovi kao Gasthof i Gasthaus, a u zemljama engleskoga govornog
područja možemo primjerice naići na inn, tavern i pub (nasljednik nekadašnjeg
alehouse-a). U Italiji su u upotrebi pojmovi: taverna, locanda, trattoria i osteria.
![Page 14: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/14.jpg)
9
Osnovni kriterij ovakve podijele prema Ravančić (2006.) je vrsta usluga koje ovi objekti
nude, te društveni sastav njihove klijentele. Svratište je bila ustanova većinom
smještena u gradovima koja je klijenteli pružala kratkoročni smještaj i okrepu. U nekim
dijelovima Europe svratišta su nerijetko bila specijalizirana za ugošćivanje putnika viših
društvenih slojeva. S druge strane, krčma (taverna) je većinom nudila samo okrepu, no
diljem Europe mogu se naći krčme koje su nudile i prenoćište svojim gostima. Jedna od
bitnih karakteristika krčmi bila je ta što je njezina ponuda napitaka obavezno uključivala
i vino, dok to nije bila nužnost za svratišta i točionice. Nadalje, kao i kod svratišta,
ponuda krčme u zapadnoj Europi većinom je bila usmjerena prema bolje stojećoj
klijenteli. Treći tip ugostiteljskog objekta, točionica, većinom je svoju ponudu
usmjeravala prema klijenteli nižeg društvenog statusa. Ponuda točionice sastojala se od
različitih napitaka, a ponekad i jela. Iako rijetko, mogu se naći i primjeri točionica koje su
svoje goste opskrbljivale i prenoćištem, no u osnovi točionice su bile mjesta
konzumacije samo napitaka. U srednjovjekovnom društvu krčma je svakako imala više
funkcija, a da je njena uloga u životu srednjovjekovnog Dubrovnika uistinu bila važna
sugerira i činjenica da je gradski statut na nekoliko mjesta spominje krčme. Jedna od
bitnih funkcija krčme svakako je bila distribucija vina na malo u gradu jer je gradski
statut određivao da ukoliko je netko u srednjovjekovnom Dubrovniku htio trgovati vinom
na malo, morao je posjedovati krčmu. U protivnom, prekršitelj bi morao platiti kaznu od
25 perpera, ili bi izgubio vino. S druge strane, krčma je imala i izuzetnu društvenu
funkciju jer je, uz crkvu i gradski trg, bila jedno od važnijih skupljališta puka. Ni
dubrovačke krčme nisu tome bile izuzetak. Glede usluge, ne možemo biti sasvim sigurni
jesu li gosti u dubrovačkim krčmama mogli naručiti i hranu. Ipak, neki podaci daju
naslutiti da je bar u nekim od dubrovačkih krčmi u kasnom srednjem vijeku posluživana i
hrana.
Hrana nije bila glavni razlog za odlazak u krčmu, izvori ukazuju da su ljudi u krčme
zalazili zbog “dobre kapljice” i dobrog društva. Iz svega navedenog može se zaključiti
da su dubrovačke krčme glede usluga i zabave bile vrlo slične točionicama u zapadnoj
Europi. U dubrovačkoj krčmi gost je mogao dobiti piće i hranu, te se mogao zabaviti
pričajući s drugim gostima ili pak zaigrati neku igru. Krčme su oduvijek bile bitan dio
društvene zbilje srednjovjekovnog grada. Zato se o njima može govoriti sa stajališta
gospodarske povijesti, povijesti svakodnevnice, povijesti kriminaliteta, te čak i povijesti
mentaliteta.
![Page 15: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/15.jpg)
10
Razvojem cjelokupnog društva u 19. stoljeću usmjerenog na tehnološki razvoj koji
doprinosi gospodarskom razvoju utječe na početak suvremenog razvoja ugostiteljstva.
Razvojem prometa i prometnih sredstava, od pojave parnog stroja, željeznice i
parobroda, putovanja postaju masovna putovanja radi čijih potreba se otvaraju prva
turistička društva, putničke agencije dok turistički vodiči imaju ulogu privlačenja i
poticanja na putovanja. Slijedom takvog razvoja dotadašnji ugostiteljski objekti okreću
se zahtjevima tržišta te postaju suvremeni ugostiteljski objekti nazvani hoteli. Krajem 18.
stoljeća otvaraju se prvi restorani dok se prvi hoteli grade i otvaraju početkom 19.
stoljeća.
2.2. Klasifikacija i funkcija ugostiteljstva
Glavni cilj ugostiteljske djelatnosti je zadovoljavanje želja i potreba klijenata kroz
pružanje usluge smještaja i točenja pića lokalnom stanovništvu, turistima, izletnicima,
poslovnim subjektima i sudionicima raznih skupova u ugostiteljskim objektima.
Ugostiteljske objekte razlikujemo prema namjeni, vlasništvu, vremenu obavljanja
djelatnosti, prema lokaciji, organizacijskoj strukturi i mjestu obavljanja usluga.
Ugostiteljska djelatnost uključujući i objekte prema namjeni dijeli se na restauratersku
djelatnost koja obuhvaća pružanje usluga prehrane i točenja pića u objektima te
hotelijersku djelatnost usmjerenu na pružanje usluga smještaja u objektima.
Ugostiteljski objekti prema vlasništvu mogu biti u vlasništvu jedne osobe ili u obliku
partnerskog vlasništva odnosno u društvenom vlasništvu gdje su vlasnici veći broj
osoba koji svoj udio u vlasništvu ostvaruju putem vlasničkih dionica.
Prema vremenu obavljanja djelatnosti ugostiteljski objekti mogu biti cjelogodišnji gdje je
rad neprekidno organiziran, sezonska namjena kada ugostiteljski objekti rade za vrijeme
ljetne ili zimske sezone i povremeno organizirani rad radi blagdana ili sajmova.
Ugostiteljski objekti prema lokaciji su objekti smješteni u primorskim destinacijama,
planinskim destinacijama ili u gradskim kontinentalnim središtima.
Organizacijska struktura ugostiteljskih objekata obuhvaća podjelu na samostalno
djelovanje na tržištu ili u sklopu druge ugostiteljske organizacije.
![Page 16: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/16.jpg)
11
Prema Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti iz 2016. godine ugostiteljski objekti
razvrstavaju se u nekoliko skupina. „Ugostiteljski objekti s obzirom na vrstu
ugostiteljskih usluga koje se u njima pružaju razvrstavaju se u skupine:
1. Hoteli
2. Kampovi
3. Ostali ugostiteljski objekti za smještaj
4. Restorani
5. Barovi
6. Catering objekti
7. Objekti jednostavnih usluga“ (Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti, NN 121/16)
Ugostiteljska djelatnost stvara preduvjete za razvoj turizma unutar kojega se nude
radna mjesta lokalnom stanovništvu a time je ujedno ona i glavni izvor dohotka. U
ugostiteljskim objektima uspostavlja se komunikacija s osobama koje dolaze iz različitih
kulturnih dijelova svijeta pa se time različite kulture povezuju. Time ugostiteljsku
djelatnost možemo sagledavati sa negospodarskog i gospodarskog značaja.
Negospodarski značaj je zbližavanje, gradnja povjerenja i poštivanja, širenje spoznaja o
različitim narodima i njihovom jeziku, vjeri, običajima i kulturi. Upravo radi zbližavanja
kultura i gradnje povjerenja kroz posebno pozitivan odnos, ugostiteljstvo sa svim svojim
granama nudi različitim kulturama prehranu i smještaj sličan njihovoj kulturi življenja uz
mogućnost doživljaja kroz lokalne specijalitete, smještaj, programe i manifestacije. Osim
poštivanja kulturne različitosti u novije vrijeme ugostiteljstvo veliku pažnju pridodaje
različitim stilovima života usmjerenim na zdravu prehranu, relaksaciju, smanjenje stresa
korištenjem aktivnog sadržaja. Kao gospodarska djelatnost s turističkim elementima,
ugostiteljstvo je od iznimne važnosti za zemlje Mediterana što uključuje i Hrvatsku. Od
malih proizvođača na obiteljsko poljoprivrednim gospodarstvima ova grana turizma sve
više vidi razlog i motiv svog razvoja prepoznatljive ponude hrane i pića na globalnom
tržištu.
„U turizmu i hotelijerstvu često se koristi naziv zeleno poslovanje, čime se želi istaknuti
važnost upravljanja resursima ka ekonomskom i ekološkom simbiotičkom održivom
sustavu. Tim pojmom se u najširem smislu ujedinjuju načela održivog razvoja i eko
poslovanja. Zeleno poslovanje se često poistovjećuje s energetskom učinkovitošću,
međutim, energetska učinkovitost je uži pojam i predstavlja samo jedno od načela
![Page 17: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/17.jpg)
12
zelenog poslovanja. Hoteli koji su se usmjerili zelenom poslovanju poštujući određene
standarde, imaju priliku biti međunarodno povezani i vidljivi eko gostima uz pomoć
udruga koji potiču zeleno poslovanje. Od međunarodno priznatih certifikata postoje
certifikati koji se dodjeljuju zgradama građenim u skladu načela „zelene gradnje“
poznatiji kao LEED (Leadership in Energy and Environmental) certifikat. Takvim
certifikatom na osnovama učinkovitog korištenja prirodnih resursa (energije, vode i
svjetlosti), daje se sveobuhvatan pristup očuvanju okoliša.“ (Galičić i Laškarin, 2016.,
str. 314.)
2.3. Razvojni put hotelijerstva u sustavu ugostiteljstva
Hotelijerstvo je djelatnost koja gostima pruža usluge smještaja, prehrane i točenja pića,
te rekreaciju i druge raznovrsne usluge. Hotelski objekt predstavlja građevinu sa
smještajnim jedinicama kojeg se klasificira prema lokaciji, cijeni, veličini i tipu gostiju.
Osim osnovne karakteristike djelovanja, smještajnih usluga, hotel suvremenom putniku
nudi uz smještaj razne pogodnosti pa hotele možemo podijeliti na:
1. hotele pune usluge – cjelokupna usluga hrane i pića
2. hotele s ograničenim uslugama – u kojima se ne nude usluga hrane i pića, ili se
nudi npr. doručak ali nema restorana
Hotelski gosti koji odsjedaju u hotelima su poslovni gosti, oni koji sudjeluju na
konferencijama, gosti koji dolaze isključivo radi odmora i oni koji odsjedaju radi
određenih osobnih ili posebnih događaja.
„Bez obzira na veličinu hotela, primarne su dužnosti hotelskog osoblja prema gostima
uvijek iste. Gosti, od kojih većina unaprijed rezervira sobu, očekuju da će odsjesti u
čistoj i sigurnoj sobi i da će na kraju svoga boravka platiti račun. U hotelu s punom
uslugom očekuju da će moći naručiti hranu i piće. Povećanjem broja soba raste broj
zaposlenih osoba i osoblje ima sve više specijaliziranih zaduženja.“ (Hayes, Ninemeier,
2005.)
„Objekti iz skupine hoteli razvrstavaju se sukladno obveznim ugostiteljskim uslugama u
vrste:
1. Hotel baština (heritage),
2. Difuzni hotel,
![Page 18: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/18.jpg)
13
3. Hotel,
4. Aparthotel,
5. Turističko naselje,
6. Turistički apartmani,
7. Pansion,
8. Integralni hotel (udruženi),
9. Lječilišne vrste; Lječilišni hotel baština, Lječilišni hotel, Lječilišni aparthotel, Lječilišno
turističko naselje, Lječilišni turistički apartmani, Lječilišni pansion, Lječilišni difuzni hotel i
Lječilišni integralni hotel,
10. Hoteli posebnog standarda; Hotel business, Hotel meetings, Hotel congress, Hotel
club, Hotel casino, Hotel holiday resort, Hotel coastal holiday resort, Hotel family, Hotel
small & friendly, Hotel senior citizens, Hotel health & fitness, Hotel wellness, Hotel
diving club, Hotel motel, Hotel ski, Hotel za osobe s invaliditetom i Hotel bike.“ (Pravilnik
o razvrstavanju, kategorizaciji i posebnim standardima ugostiteljskih objekata iz skupine
Hoteli, NN 56/16)
Posebni standard može se utvrditi za vrste:
1. hotel baština (heritage)
2. difuzni hotel
3. hotel
4. aparthotel
5. turističko naselje
6. turistički apartmani i
7. integralni hotel (udruženi).
„Posebni standard za objekt utvrđuje se na zahtjev ugostitelja. Jedan objekt može imati
najviše četiri vrste posebnih standarda. Objekt mora ispunjavati uvjete propisane
Pravilnikom za svaku vrstu posebnog standarda osim u uvjetima koji su istovjetni za
više posebnih standarda. Hoteli posebnog standarda su funkcionalne cjeline u kojima
se pružaju iste usluge kao u vrsti hotel kategorije 4 zvjezdice te dodatne usluge prema
posebnim zahtjevima gosta. Hoteli posebnog standarda, osim vrste Small & friendly,
mogu imati depandanse. Kategoriziranom objektu, koji ima dodatne sadržaje, uređenje,
opremu, uređaje i usluge prilagođene posebnim zahtjevima gosta mogu se utvrditi
posebni standardi.“ (Galičić, 2017., str. 20.)
![Page 19: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/19.jpg)
14
Hrvatska kao turistička destinacija ima dugu tradiciju u turizmu koja je započela
kada je „1844 godine sagrađena je Villa Angiolina, koja je obilježila početak turizma u
Opatiji, vlasništvo riječkog veletrgovca Iginija Scarpe, smještena usred botaničkog vrta.
Vila je kvalitetno djelo nepoznatog arhitekte, a danas je rekonstruirana na temelju tlocrta
iz 1886. godine te upućuje na klasičnu prostornu dispoziciju, projektiranje — oblikovanje
po načelu zlatnog reza i uporabe modula.“ Danas je Villa Angiolina muzej turizma
(http://www.opatija.net/hr/povijest), koji prikuplja, čuva, istražuje i prezentira baštinu
turističkog karaktera. U muzeju se nalaze povijesne razglednice, fotografije, zemljopisne
karte i planovi te hotelski inventar.
Drugi pokazatelji razvoja turizma u Hrvatskoj datiraju u 1884. godinu kada je izgrađen
prvi hotel u Opatiji, hotel Kvarner. Hotelska arhitektura je sinonim za eleganciju i
profinjenost. Hotel Kvarner kao prvi hotel sagrađen na jadranskoj obali ima posebno
važnu ulogu u opatijskoj i hrvatskoj turističkoj povijesti te se smatra začetnikom
turističke tradicije ovoga kraja koji je tijekom povijesti ugostio mnoge slavne ličnosti
poput austrijskog cara Franje Josipa I i plesačice Isadore Duncan. Prvotno zamišljen
kao sanatorij za plućne bolesti, postaje prva luksuzna destinacija u Opatiji. Za
cjelokupni projekt i investiciju zaslužno je Društvo južnih željeznica i njegov ravnatelj,
Friedrich Julius Schüler, dok su izvođači radova bili inženjeri Wilhelm i Meese. U sklopu
hotela nalazi se jedan od najznamenitijih simbola Opatije, Kristalna dvorana. Kao
najveća sala te vrste u Opatiji, predstavlja prekrasno arhitektonsko ostvarenje idealno
za poslovne skupove ili privatna događanja poput vjenčanja, koja i danas ugošćuje
najsvečanije opatijske događaje i balove.
1921. godine u Splitu u vili Dvornik, otvoren je hotel Imperijal. Glavni pokretači izgradnje
ovog hotela bili su Vjekoslav Ivanišević i Fabjan Kaliterna. Hotel Imperial 1938. godine
mijenja ime u hotel Park. U Drugom svjetskom ratu uništena je unutrašnjost hotela te je
rekonstruiran prema projektu Dinka Vesanovića.
U novije doba hotel je ponovno obnovljen i proširen po projektu arhitekta Emila Šverka
te se u ponudi hotela nude sobe s odvojenim uredima za poslovne klijente te dvije
kongresne sale. Prednost hotela Park je u mogućnosti punjenja električnih automobila.
Gastronomska ponuda hotela je bezglutenska prehrana, hrana bez laktoze, sirova i
![Page 20: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/20.jpg)
15
vegetarijanska prehrana. Najpoznatiji gosti hotela bili su Josip Broz Tito i Tin Ujević a
najvažniji događaj hotela je da je u njemu potpisana kapitulacija Italije 1943. godine.
2.4. Trendovi u hotelijerstvu i turizmu
Suvremeni turistički trendovi prepoznaju potrebu novog odnosa prema turizmu i turistu.
Isti uključuje prihvaćanje i prezentiranje novih načina komuniciranja, njegovanje
kulturno-povijesnih sadržaja i tradicijskog načina života sa svim elementima,
uključivanje novih partnera i stvaranje novih partnerstava koji će doprinijeti brzim
projektima realizacije, od napuštenog kulturnog objekta do prepoznatljivog hotelskog
brenda, poštujući sve tragove kulturnog značaja identiteta jednog lokaliteta i naroda.
„Razvoj turizma u Hrvatskoj ne smije se tumačiti kroz rast broja ugostiteljskih objekata i
fizičkog prometa turista, posebno ako je taj rast usmjeren na izgradnju novih smještajnih
jedinica. Izgradnja novih objekata pod opravdanjem otvaranja novih radnih mjesta ne
ide u smjeru održivosti destinacije. Uvažavajući predviđeni smjer hrvatskog turizma u
kontekstu zaštite prostora, pitanje izgradnje novih hotela predstavljat će jedno od važnih
pitanja kada se govori o devastaciji prostora i utjecaju na okoliš. Postoje brojni primjeri
nepovoljnih posljedica samovoljne gradnje za lokalno stanovništvo i turističku
destinaciju: Veliki izdaci općina za infrastrukturu (zbog skupe opskrbe i komunalnih
usluga), narušavanje izgleda, prazna mjesta (izvan sezone), poskupljenje stanovanja i
dr. Otvaranje novih smještajnih jedinica treba strateški usmjeriti prema neiskorištenim
već izgrađenim prostorima. U Hrvatskoj postoji zabrinjavajući broj neiskorištenih i
napuštenih objekata na najatraktivnijim lokacijama u priobalnim područjima, te se logički
postavlja pitanje o ekološkoj opravdanosti izgradnje novih hotela. Dugoročna zaštita
prostora te održivo upravljanje ekosustavom spadaju među pet ključnih preduvjeta
razvoja hrvatskog turizma. Iz takvog usmjerenja proizlazi i strateški cilj Republike
Hrvatske predviđen Strategijom razvoja hrvatskog turizma do 2020. godine a odnosi se
na uvođenje prakse zelenog poslovanja. Usmjerenje turizma ka okolišnom odgovornom
poslovanju zaokupljat će sve veću pažnju turističkih aktera ne samo zbog standarda koji
će biti postavljeni od strane države nego i zbog sve značajnije količine ekološki
osviještenih turista. Na osnovu postavljenih ciljeva iz Strategije razvoja daje se zaključiti
![Page 21: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/21.jpg)
16
da će okolišna odgovornost i održivost destinacije biti među aktualnijim izazovima
hrvatske budućnosti.“ (Galičić i Laškarin, 2016., str. 200.)
Trendove razvoja turizma treba proučavati kvantitativno i kvalitativno. U kvantitativnom
praćenju turizam predstavlja praćenje kretanje financijskih elemenata dok kvalitativno
sagledava osjetljive promjene i kretanja. Kod praćenja trendova u turizmu potrebno je
duže vremensko razdoblje a pojava masovnog turizma aktualizirala je proces praćenja
turističkih trendova. Radi masovnih putovanja i prihvata velikog broja gostiju destinacije
su izgradile veliku infrastrukturu i smještajne kapacitete koja su radi nestručnog
planiranja izazvale degradaciju prostora. „Utvrđen je čitav niz gospodarskih, prostorno-
ekoloških i socio-kulturnih negativnih učinaka masovnog turizma, što se očituje
posebice u društvenim troškovima razvoja turizma:
pojava turističke monostrukture (veliki kompleksi hotela, turističkih naselja i sl.)
promjena u gospodarskoj strukturi područja
neprimjeren porast cijene zemljišta
relativno niska individualna rentabilnost turističkih građevina
ugrožena flora
smanjenje kvalitete kopnenih i morskih voda
lokalno zagađenje zraka i opterećenje bukom
neprimjerena transformacija turističkih mjesta i regija
arhitektonsko vizualno zagađenje
negativni socio-kulturni utjecaji.“ (Dragičević, 1988. )
Globalni trendovi usmjereni su na stvaranje što stabilnije ekonomije, brzorastuće
ekonomije i ekonomije dijeljenja te stalni rast međunarodnog turizma čiji je porast veći
od BDP-a dok se događa ekspanzija u on line booking-u.
Trendovi današnjice okrenuti su poštivanju lokalnog naspram globalnog, brigom za
zdravlje, ekološkoj osviještenosti, personalizaciji i pristupu, mogućnostima tehnologije u
svim segmentima. Čimbenike utjecaja trendova na turizam i hotelijerstvo mogu se
podijeliti na ekonomski aspekt, socio-demografski i socio-kulturni aspekt, tehnološki
čimbenici, ekološki i političko pravni aspekt utjecaja na trendove u turizmu i
hotelijerstvu.
![Page 22: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/22.jpg)
17
„Budućnost hrvatskog hotelijerstva ići će u smjeru integracije ne samo tehnologije kao
jedinstvenog sustava, nego i u smjeru povezivanja manjih hotela u veću cjelinu.
Hotelijerstvo će i dalje pratiti trendove trgovačkih djelatnosti i aviokompanija, te će
najteži dio prilagodbe nastupiti u razumijevanju razlike odnosa između tih uslužnih
djelatnosti.“ (Galičić i Laškarin, 2016., str. 316.)
2.5. Čimbenici utjecaja na hotelijerstvo
Čimbenici utjecaja na hotelijerstvo proizlazi iz nekoliko važnih čimbenika okoline koji su
osnova strateškog menadžmenta. Utjecaj interne i eksterne okoline usmjerava razvoj
politike hotelijerstva pri čemu treba pratiti ekonomske, socio-demografske, tehnološke,
ekološke i političko-pravne čimbenike utjecaja.
Na turističkom tržištu potražnja međunarodnog turizma u 2017. godini slijedi pozitivan
trend prethodnih godina.
Ekonomski pokazatelji pokazuju pozitivan trend i rast prihoda u svim područjima u
turizmu i onima usko vezanim za turizam. Procjenjuje se blagi porast svjetskog BDP-a s
2,9 na 3,1 milijarde u 2018. godini. Brzorastuća ekonomija zemalja Kine, Indije, Rusije,
Brazila i Poljske pospješuje stabilan rast u naprednim gospodarstvima. Tržište rada jača
i širi se pa je i stopa nezaposlenosti na sve nižoj razini što dovodi do povećanja dohotka
u kućanstvima. Primjeri zemalja koje su pokazatelji trendova u ekonomiji rastuće
ekonomije dokazuje Njemačka sa stabilnim gospodarskim rastom, niskom stopom
nezaposlenosti i visokom državnom potrošnjom. U Velikoj Britaniji uočen je porast
cijena radi slabljena funte kao posljedice Brexita. Kao brzo rastuća ekonomija pokazuju
se razvoj srednje klase u Kini što ohrabruje ekonomske prilike i vidu ponude i potražnje.
Na isti način primjećuje se rastuća ekonomija kroz osobnu potrošnju u Indiji.
Na ekonomski rast utječe bolji životni standard, veća potrošnja što uključuje i putovanja.
Kod smještaja, uočava se porast smještaja u bolje opremljenim i luksuznim hotelima,
odnosno zamijećeni su veći zahtjevi potencijalnih potrošača. Prilagodba novim i
brzorastućim tržištima te moguće povećanje cijena avio letova utjecati će na ukupne
troškove putovanja.
![Page 23: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/23.jpg)
18
Demografski trendovi na globalnoj razini pokazuju rast populacije te se predviđa da će
se do 2030. godine svjetsko stanovništvo povećati do 8,4 milijarde ljudi. Prema ETC
Lifestyle trends & Tourism 17 % ukupne populacije ima preko 55 godina života a taj će
postotak do 2030. godine doseći 22 %. 54 % populacije živi u urbanim sredinama a
česte migracije potaknute ratnim situacijama i traganjem za boljim uvjetima života
mijenjaju profil društva. Mijenjaju se obiteljske strukture na način da mladi sve kasnije
ulaze u brak odgađaju stvaranje obitelji. Takav stil života omogućuje osobni rast,
stvaranje karijere, obrazovanje i edukaciju, eksperimentiranje u međuljudskim
odnosima, putovanja i sakupljanje iskustava.
Baby Boomers generacija je populacija koja je rođena nakon uspona tehnologije i ona
ipak koristi i prati današnju tehnologiju. Međutim karakteristika ove generacije je
komuniciranje i kupovina obavlja se licem u lice a nešto manje putem telefona.
Društvena događanja i okupljanja kao i TV, radio i pošta i dalje su glavni akteri u
svakodnevnom životu ove generacije.
Generation X je generacija koja veliku većinu poslovnog i privatnog vremena troši za
računalom.
Millenials su uključeni u sve trenutne medijske kanale. Stvarni život prikazuju kroz
blogove kao osobno i kreativno, kroz praćenje i korištenje novih trendova tehnologije.
Generation Z je generacija koja je rođena u dobu interneta, mrežne tehnologije i
mobilnih aplikacija. Brzo i prolazno koriste društvene platforme a komunikaciju smanjuju
koristeći znakove umjesto riječi.
![Page 24: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/24.jpg)
19
Slika 1. : Prikaz karakteristika današnje populacije prema karakteristikama
Generacijske
karakteristike
Baby Boomers Generacija X Milenijci Generacija Z
Rođeni 1945 - 1964 1961 - 1981 1975 - 1995 1995 - 2015
Stanovništvo 71.2 milijuna 63.7 milijuna 83.1 milijun 86.6 milijun
Obiteljske
vrijednosti
Čvrste vrijednosti,
obitelji s više djece,
poštivanje starijih
Djeca s ključem,
povećanje razvoda
Samohrani roditelji,
razvodi,nepostojana
tradicija
Jedan ili istospolni
roditelji, nedostatak
vrijednosti
Vrijednosti Redefiniranje
tradicionalnih
vrijednosti,
slobodan duh
Etički, samostalni,
razne mogućnosti
Optimistični,
samostalni,
pustolovni
Internetski
obrazovan,
kreativan, socijalan,
pustolovan, svjestan
Vrijednosti u radu Snažna radna etika,
odani poslu
Jačanje ženske
radne snage,
usmjerenost prema
pojedincu
Traženje dobrog
posla, snažan
osjećaj za pravdu
Traženje
fleksibilnosti,
otvorenosti
pustolovni, kreativni
Svjetski događaji Pokreti za mir i
ljubav, Rock & Roll,
atentat na
Kennedya
Berlinski zid,
Vijetnamski rat,
skandal s vodom,
slijetanje na Mjesec
Uspon tehnologije,
terorizam,
financijske krize
Jačanje društvenih
medija, istospolni
brak, klimatske
promjene, terorizam
Ikone Obitelj Kennedy,
Mickey Mantele
Madonna, Michael
Jackson
Steve Jobs, Mark
Zuckerberg
Taylor Swift, Roger
Federer
Komunikacijski
mediji
Licem u lice, radio,
tv
Mail, mobilni
telefoni, licem u lice,
tv
Smart telefoni, mail,
brzo slanje poruka
Mobilni telefoni,
Smart, Skype
Izvor: obrada autora prema: https://bigarrowgroup.com/connect-at-any-age/, 15.03.2018.
Mlađi turisti koji još uvijek rade puno radno vrijeme doimaju se opuštenijima na
godišnjem odmoru dok stariji turisti s više slobodnog vremena ali „mlađim“ pogledom na
život odlaze na odmor kako bi isprobali nove aktivnosti. Predviđa se da će generacije
iznad 65 godina postati sve značajnija u segmentu turizma, posebno kod upoznavanja
kulturnog turizma u hotelijerstvu. U destinacijama koje putuju ostaju duže i troše sve
više te se osim upoznavanja kulturnih elemenata neke destinacije sve više putuje radi
zdravlja. Praćenje karakteristika gore navedenih oblika populacije vrlo je važno za
hotelijerstvo odnosno za utvrđivanje novih strategija u turizmu radi razvoja novih
infrastrukturalnih oblika kao što su kulturni ili tematizirani smještajni objekti.
S položaja sociodemografskih i sociokulturnih čimbenika glede važnih tržišta ističe se
Kina čije stanovništvo predstavlja najbržu rastuću grupu turista od kojih poslovni ljudi
čine značajan postotak.
![Page 25: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/25.jpg)
20
Uslijed razvoja srednje klase a time i veće dostupnosti međunarodnih putovanja na vrhu
globalnog putovanja nalaze se turisti iz Kine, SAD-a, Njemačke, Ujedinjenog Kraljevstva
i Ruske Federacije.
Sociokulturne trendove koje hotelijerstvo kao privredna i uslužna djelatnost treba pratiti
kako bi osiguralo ponudu turistima kroz autentično iskustvo i personalizirani sadržaj u
heritage hotelima, brigu o zdravlju i izgledu konzumirajući lokalnu organsku hranu,
sportske aktivnosti i brigu o okolišu posebno naglašavajući brigu o povijesnim i
kulturnim sadržajima u smještajnim objektima kao i zdanjima i lokalitetima u kojima nije
osiguran smještaj ali su od povijesnog značaja za zajednicu u užem i širem smislu.
Specijalizirano hotelijerstvo ovakvog značaja treba nuditi potpunu informiranost o
povijesnim i kulturnim podacima određenog kulturno smještajnog objekta.
Tehnološki čimbenici u vidu suvremene tehnologije znatno olakšavaju poslovanje na
način da štede novac i vrijeme te utječu na zadovoljstvo gosta. Gosti danas traže
ležerniji pristup, fleksibilniju ulogu i interaktivnu komunikaciju. Vrlo su važne jedinstvene
hospitality platforme koje su izgrađene s ciljem integracije svih proizvoda i usluga za
hotelijere. Tako povezane usluge hotelijerima će omogućiti kvalitetan, personaliziran i
gostu prilagođen plasman raznovrsnih ponuda i sadržaja. Omogućiti će korisniku
ugodan boravak te jednostavno i zanimljivo planiranje slobodnog vremena unutar i
izvan hotela. Do promjena u ponašanju turističkih kretanja doveo je i razvoj raznih
oblika tehnologije a posebno komunikacijske tehnologije. Internet, online, mobilna
platforma i televizor kao platforma pridonose kod izbora i odluka pri novim doživljajima.
Hotelski lanci imaju svoje web stranice za mobilne i pametne telefone. Putem aplikacija
gosti rezerviraju smještaj a takav način brzog odabira i rješavanja hotelskog smještaja u
današnje vrijeme predstavlja zadovoljnog gosta a hotelskom objektu štedi novac
namijenjen marketingu. „Hrvatski Telekom sasvim se priključio svjetskim trendovima
predstavivši jedino hrvatsko cjelovito tehnološko rješenje za hotelijere. HT je pritom
lansirao tri nove usluge za hotelijerstvo: Hotel PMS (Property Management System)
razvijen u suradnji s Remarisom, mobilnu hotelsku aplikaciju u suradnji s Combisom i
Hotel TV razvijen u suradnji s Cronexom. Hotel PMS učinkovito je integriran s Hotel TV-
jem i hotelskom aplikacijom, snažnim komunikacijskim kanalima s gostima, čime je
moguće personalizirati uslugu za svakog gosta.“ (Hrvatski Telekom, 2017.).
![Page 26: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/26.jpg)
21
Inovacije kao što su hotelske aplikacije na jednostavan i brz način omogućuju gostima
check-in ili chesk-out, rezerviranje termina kod obilaska muzeja ili posjet galerijama ili
vinoteka. Virtualna digitalna karta u hotelijerstvu omogućuje gostima upoznavanje s
ponudom destinacije kao i s ponudom određene hotelske kuće. Bag free inovacija
turista oslobađa prtljage te nudi neopterećeno putovanje i boravak u hotelima koji nude
najam odjeće i obuće modnih brendova. Za tehnološke inovacije u hotelijerstvu pobrinuli
su se u Japanu gdje u hotelu Hena (prijevod: čudan hotel) turiste pri dolasku dočekuju
roboti a na izboru turista je da odluči s kojim robotom, muškim ili ženskim želi na
engleskom jeziku komunicirati. Osim prikaza rabota s ljudskim karakteristikama turisti
imaju mogućnost komunikacije i s robotom dinosaurom. Hotel Jote u New Yorku u
ponudi ima robota koji pomaže oko prtljage gostiju dok pariška tvrtka AccorHotels
posjeduje pametne sobe koje imaju instaliranog Googleova glasovnog asistenta, tablet
pomoću kojeg se upravlja svjetlom, zavjesama, uzglavljem kreveta, glazbom kao i
uređaj za aroma terapiju ili bolje spavanje. „Hotelska kompanija Marriot je prilikom
anketiranja utvrdila je da je većina ispitanika, točnije 51 % od 5000 ispitanika, rekla da
je do najboljih ideja došlo prilikom tuširanja.“ Kompanija je gostima ponudila novu
tehnološku inovaciju. „Radi se o inovativnim vratima tuš-kabine - "Splash of Brilliance
shower" - čija tehnologija, osjetljiva na dodir, omogućuje pohranjivanje sadržaja
ispisanog na parom zamagljenom staklu. Skice se spremaju i šalju na gostov e-mail
prije nego što iščeznu sa stakla. Kompanija Mariott u suradnji s Samsungom i
Legrandom razvila je sustav aktivacije glasa u hotelskoj sobi te planira osim glasovne
aktivacije uvesti da daljinski upravljač televizora bude povezan s pametnim telefonom
gosta. Pogodnosti pametnih soba hotelske kompanije Mariott - pametna ogledala (mjeri
otkucaje srca prilikom vježbanja ), pametni okviri za umjetničke slike(gost bira
umjetnička djela koja će se prikazivati u sobi), pametni tušt te Amazon Show – pametni
ekrani koji se mogu aktivirati glasom. Uz korištenje Samsugovih slušalica i naočala
mogućnost virtualnog posjeta bez izlaska iz hotelske sobe te na isti način korištenja
tehnologije mogućnost „obilaska” i drugih država.“ (Turizmoteka, 2017.).
„Uslijed sve većih provizija i udjela tržišta kojeg pokrivaju online turističke agencije,
hotelske grupacije primorane su osmisliti nove načine zadržavanja i pridobivanja gostiju.
Primjer tome je udruženje šest vodećih hotelskih grupacija:
1. Choice Hotels International,
2. Hilton Worldwide,
![Page 27: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/27.jpg)
22
3. Hyatt Hotels Corporation,
4. InterContinental Hotels Group,
5. Marriott International i
6. Wyndham Worldwide, koje su se odlučile suprotstaviti sve većim pritiscima online
turističkih agencija.“ (Galičić i Laškarin, 2016., str. 287.)
„Ekspanzija internet tehnologija popularizirala je izjavu „informacija traži nas, a ne mi
informaciju“. Koliko su daleko napredovale tehnologije koje čine pozadinu web sučelja
teško je ustanoviti, međutim ono što je sigurno je da idu u smjeru sve veće
personalizacije e-doživljaja. S obzirom na karakteristike turističkog proizvoda
(neopipljivost usluge, neuskladištenost, istovremenost proizvodnje i konzumacije,
heterogenost, prolaznost, odnosi povjerenja, ne postojanje vlasnika usluge) za očekivati
je da će se (e)turizam također kretati u tom smjeru.“ (Isto, str. 291.)
„U Hrvatskoj smo s velikim veseljem dočekali vijest o kandidaturi sustava eVisitor za
nagradu UNWTO-a, a ova osvojena nagrada i treće mjesto čine nas osobito ponosnim.
Sustav eVisitor je vrlo važan projekt za cjelokupni hrvatski turizam te nam je stoga
izuzetno drago što je njegova kvaliteta prepoznata i u svijetu. Osim što se njime znatno
smanjuje administrativni posao u procesu prijave i odjave turista, sustav služi kao
izvrstan alat za daljnji razvoj turističkih ponuda te marketinških i promotivnih aktivnosti
svih korisnika, od iznajmljivača u obiteljskom smještaju pa do turističkih tvrtki i
institucija. Ovo priznanje daje nam dodatnu motivaciju za daljnju nadogradnju sustava,
ali i stvaranje novih inovativnih projekata kako bi hrvatski turistički sustav bio još
uspješniji“, poručio je direktor Staničić, dodavši kako su finalisti odabrani između 128
prijavljenih inovativnih projekata iz 55 zemalja svijeta što dodatno ukazuje na ovaj veliki
uspjeh projekta Hrvatske turističke zajednice koji je u potpunosti razvijen u Hrvatskoj od
strane hrvatskih stručnjaka. „Ovo je još jedno priznanje za hrvatski turizam i dokaz da je
Hrvatska danas prepoznata kao jedan od lidera u turističkoj industriji svijeta“, rekao je
Staničič.“ (Ministarstvo turizma, 2018.)
Ekološki aspekti utjecaja na hotelijerstvo je rješavanje upotrebe vode, proizvodnje
otpada, potrošnje energije i revitalizacije prirodnih i kulturnih znamenitosti. Turistička
industrija je jedna od lidera na svjetskoj sceni pa je važnost održivog turizma velika.
Povećava se trend za održivim načinom života i za putovanja te su putnici sve više
zainteresirani za ekološki, ekonomski i društveni utjecaj koji se ostvaraje u
![Page 28: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/28.jpg)
23
destinacijama koje posjećuju. Predviđanja su da će putnici sve više podržati one
destinacije i hotelske organizacije koje drže do održivosti.
Održivost u hotelijerstvu putnici prepoznaju po važnosti očuvanja okoliša i sve više se
traži smještaj koji podržava ekološki prihvatljiv i održiv turizam. Radi toga, hoteli
razvijaju ekološke, gospodarske i društveno-kulturne programe koji čuvaju kulturu i
podržavaju lokalno gospodarstvo. Uz pomoć hotelijera turisti mogu kvalitetnije doživjeti i
poštivati hotelske objekte s kulturno-povijesnim karakterom i prirodne prostore uz
očuvanje istih. Pitanjima zaštite okoliša u kontekstu održivosti hotela usmjereni su eko
hoteli koji projektima poput energetske samoodrživosti dobivaju status društveno
odgovornog hotelskog objekta. Primjer takvog hotela je The Hix Island House u Puerto
Ricu koji djeluje pomoću baterija napunjenih sunčevom energijom. Dizajn hotela u
skladu je s prirodom a kod izgradnje hotela vodila se briga o prirodnim elementarnim
nepogodama, tako da hotel može odoljeti mogućim poplavama ili potresima. U Indiji,
The Park Hyderabad Hotel održivost primjenjuje na način maksimiziranja prirodne
svjetlosti te tako smanjuje potrebu za električnom energijom. Hotel je dobitnik Leed
Gold međunarodnog certifikata zelene gradnje a u svojoj ponudi kombiniraju lokalnu
kulturu s vrhunskim dizajnom.
Osim ekonomskih, socio-demografskih i kulturnih, tehnoloških, ekoloških čimbenika
važan je i političko pravni čimbenik utjecaja na hotelijerstvo. Turizam koji danas jača
kroz ponudu kulturnih središta i objekata na izravnom je udaru političkih odluka koje
mogu dovesti do nemira i napada a time nepovratno ugroziti ne samo ljudske živote
nego i kulturnu baštinu jednog vremena. Politička i bilo koja druga nesigurnost odvlači
turiste jer se prije svega u destinaciji mora osjećati sigurnost.
![Page 29: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/29.jpg)
24
3. KULTURNA RAZNOLIKOST I UNESCO
Vrlo važan aspekt razvoja hrvatskog turizma je socio-kulturni aspekt. Uzimajući u obzir
činjenicu da su nam prirodni resurs more, sunce i priroda nešto zemljopisnim položajem
dano, elemente socio-kulturnih resursa kao što su Arena u Puli, zadarski Forum, Trogir,
Dioklicijanova palača u Splitu, Dubrovnik, ruralna otočka arhitektura, Sinjska alka,
mediteranska prehrana imaju jezgru usmjerenosti kroz jačanja kulturnog turizma.
Sam pojam kulturne baštine vezan je uz pojam kulturnog turizma kao jedan od
najsnažnijih resursa, te osim što ona daje autentičnost destinaciji, čini ju
prepoznatljivom i drukčijom i upravo na tome se temelji konkurentska prednost u
odnosu prema drugim destinacijama. “Ona se očituje u društvenim vrijednostima i
tradiciji, običajima i praksama, estetskim i duhovnim vjerovanjima, umjetničkom izrazu,
jeziku i ostalim aspektima ljudske aktivnosti.“ (Jelinčić, 2010., str. 23.)
“Osnovu za prve službene UNESCO-ove dokumente u području kulturne raznolikosti
nalazimo u izvješću Our Creative Diversity još iz 1995. godine. To izvješće reflektira
novi pristup razvoju kulture i kulturnim politikama koji se odmiče od koncepta očuvanja
kulture prema konceptu kulturnog rasta i poticanju kreativnih potencijala. Tema kulturne
raznolikosti promatra se kao jedan od osnovnih elemenata cjelokupnog održivog
razvoja što se očituje i u naslovu izvješća.” (Obuljen, 2006., str. 23.)
Time se propisuje poštivanje i promidžbu kulturne raznolikosti, stvaranje uvjeta za
otvoreni kulturni dijalog što potiče kvalitetniji život i suživot. Kulturna je raznolikost
simbol sviju kultura koja stvara potrebu sprečavanja uniformiranosti življenja. Opća
deklaracija o kulturnoj raznolikosti koja je UNESCO-ov službeni dokument naglašava da
je kulturna raznolikost nasljeđe čovječanstva koja se događa kroz originalnost identiteta
karakteristične za skupine i društva koja čine čovječanstvo. Za ljude je kulturna
raznolikost bitna i važna kao i prirodna raznolikost za prirodu. UNESCO-ova deklaracija
posvećena je ljudskim pravima odnosno građanskim, političkim, ekonomskim, socijalnim
i kulturnim pravima.
Cilj je osigurati skladnu interakciju između različitih pojedinaca i grupa i njihovih različitih
kultura i stajališta. Takav kulturni pluralizam važan je za izraz kulturne različitosti te kao
takav doprinosi kulturnim razmjenama i razvoju kulturnih potencijala.
![Page 30: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/30.jpg)
25
U kontaktu s drugim narodima dolazi do isprepletanja saznanja i usvajaju se nove
vještine koje se isprepliću i vremenom ostavljaju tragove na dvama ili više kultura. Time
polazeći kulturna raznolikost predstavlja i prenošenje na buduće generacije čuvajući
onaj temelj postojanja važan za bitak čovječanstva. Na taj način dolazi do dijaloga
odnosno svjedočenja bitnih elemenata pojedinih kultura i razvijanje pravog dijaloga
između različitih kultura.
„Zbog povijesnog naslijeđa, hrvatska gastronomija izrazito je raznovrsna i bogata
tradicionalnim i originalnim jelima te na taj način predstavlja odličan resurs za razvoj
gastro turizma. Kako su turizam i ugostiteljstvo iznimno važni za gospodarstvo
Hrvatske, potrebno je konstantno raditi na obogaćivanju turističke ponude i stvaranju
originalnih turističkih doživljaja. U Hrvatskoj se počeo promicati koncept „kupuj lokalno“ i
„kupuj hrvatsko“. Sve je više ugostiteljskih objekata koji pri pripremi hrane koriste
lokalne i sezonske namirnice, koje dobavljaju od lokalnih dobavljača ili uzgajaju sami.“
(Bakan i Salopek, 2015., str.108.)
3.1. Poglavlja Opće deklaracije o kulturnoj raznolikosti
Da bi se kulturna raznolikost među državama shvaćala kao bogatstvo cjelokupnog
čovječanstva kako dokument Opća deklaracija o kulturnoj raznolikosti i nalaže, treba se
osvrnuti i na ostale važne elemente koje će time približiti zanimljive segmente i ojačati
pozitivno gledište o bilo kakvoj različitosti pa i onoj kulturnoj.
„Najvažnija poglavlja i principi na koje se deklaracija osvrće su:
1. Kulturnu raznolikost kao zajedničko nasljeđe čovječanstva
2. Od kulturne raznolikosti do kulturnog pluralizma
3. Kulturna raznolikost kao faktor razvoja
4. Ljudska prava kao garant kulturne raznolikosti
5. Kulturna prava, povoljni ambijent za kulturnu raznolikost
6. Ka kulturnoj raznolikosti koja je dostupna svima
7. Kulturno naslijeđe, izvor kreativnosti
8. Kulturna dobra i usluge, posebna vrsta roba
9. Kulturne politike, katalizator kreativnosti
![Page 31: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/31.jpg)
26
10. Jačanje kapaciteta za kreativnost i širenje na globalnoj razini
11. Razvijanje partnerstva između javnog i privatnog sektora i civilnog društva“
(Ministarstvo kulture, 2001.)
Ova poglavlja trebaju služiti kao polazna točka svake države i njezinih udruga i
organizacija kako bi zajedničkim djelovanjem došli do ciljeva i približili kulturnu
različitosti kao prednost ponajviše u turističkom sektoru. Sve kulture ulažu velike napore
da prikažu svoje kulturne vrijednosti i proizvode na tržištu posebno kroz turističko
tržište.
“Za ulogu države u kulturnom turizmu osobito važna može biti rezolucija Vijeća iz
studenoga 1998. godine o održivom turizmu u zemljama u razvoju, koja postavlja niz
smjernica što bi ih trebale promijeniti sve države.
Rezolucija usmjerava Europsku zajednicu i zemlje članice na slijedeće mjere koje bi
trebale poduzeti:
1. mjeriti utjecaj turističke industrije i valorizirati njezine sadržaje ili potencijalne učinke
na gospodarstvo, društvo, kulturu te utjecaj na okoliš na makro, mezo i mikrorazini;
2. razviti prikladan institucionalni, pravni i metodološki okvir implementacije strategije
koherentne s politikom održivog razvoja i lokalnih inicijativa kako bi se izbjegao
negativan utjecaj turističkog razvoja
3. osigurati participaciju civilnog društva, lokalnih zajednica i urođeničkih naroda u
procesu razvoja turizma kako bi upravo oni imali najviše koristi od njega." (Jelinčić,
2008., str. 130.)
Danas je globalizacija povezala sve kulture a bogatstvo kultura očituje se kroz kulturno
stvaralaštvo zbog čega danas većina turista putuje. Ono i dalje ostaje dio nacionalne i
etičke kulture koje su temelj kolektivnih kulturnih identiteta koji postaju sugovornici u
globalnom okruženju.
![Page 32: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/32.jpg)
27
3.2. Komuniciranje s međunarodnim organizacijama
Turizam kao rastuća pojava mora se osvrnuti na učinkovitu komunikaciju javnog i
privatnog sektora na osnovi partnerstva kroz međunarodne i regionalne organizacije.
Uloga međunarodnih organizacija:
1. izrađuju izvješće o trendovima u turizmu
2. prate i analiziraju državne politike prema turizmu
3. rade na uklanjanju ograničenja slobode kretanja putnika
4. prate poreznu politiku prema turizmu i putovanjima
5. pružaju potporu razvoju turizma
6. bave se pitanjima zdravstva i osiguranja u turizmu
7. provode razne akcije zaštite okoliša
8. prate pitanja carinske kontrole i međudržavne trgovine
Međunarodne vladine organizacije:
UNECOSOC United Nations Economic and Social Council (˙Ekonomsko i
socijalno vijeće Ujedinjenih naroda)
UNCTAD United Nations Conference on Trade and Development (Vijeće
Ujedinjenih naroda za trgovinu i razvoj)
WHO (World Health Organization (Svjetska zdravstvena organizacija)
ILO International Labour Organization (Međunarodna organizacija rada)
UNWTO United Nations World Tourism Organization (Svjetska turistička
organizacija Ujedinjenih naroda)
Međunarodne nevladine organizacije:
AIT Alliance Internationale de Tourisme (Međunarodno turističko udruženje)
IHRA International Hotel &˛Restaurant Association (Međunarodno udruženje
hotelijera i restoratera)
UFTAA United Federation of Travel Agents (Svjetsko udruženje nacionalnih
udruženja putničkih agencija)
WTTC World Travel & Tourism Council (Svjetsko vijeće za putovanja i turizam)
![Page 33: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/33.jpg)
28
Zanimanje za Hrvatsku je najviše zbog UNESCO-ve baštine, lijepe prirode i
tradicionalne gastronomije. Turizam predstavlja susret više kultura na jednom mjestu te
oplemenjuje ljude i društva. Glavni čimbenici interkulturalizma u turizmu su susret,
dijalog, razmjena informacija, razumijevanje i prihvaćanje. Prvi dodir interkulturalizma je
komunikacija između turista i domaćina jer time započinju saznanja kulturnih i
nacionalnih različitosti. Svaki akter kontakta daje svoju kulturu. Najvažniji element da bi
se pokrenuo kotač davanja i primanja informacija je susret i komunikacija čovjeka sa
čovjekom.
Kultura predstavlja pojave i oblike čovjekova života i stvaralaštva. Neki doživljavaju
kulturu kroz posjete raznim galerijama i muzejima dok je drugima kultura tradicionalno
obilježje nekog naroda. Svaki narod vrednuje, stvara i čuva svoju kulturu. Različitosti u
kulturama proizlaze iz povijesti naroda, etičkih skupina, društvenih slojeva.
Multikulturalnost predstavlja više kultura na istom prostoru, a interkulturalnost odnos
među kulturama i njihova prožimanja.
Iako danas još uvijek ima izraženih problema u suživotu različiti kultura, suvremeni
interkulturalizam nudi razvoj kulturnog identiteta, kulture i omogućuje ravnopravnost. On
je mogućnost uspoređivanja različitih mišljenja, ideja, kultura na jednom prostoru.
„Iako je sam kulturni turizam tržišna niša za specijalizirano tržište, globalizacijski procesi
koji često donose uniformnost, rezultirali su potražnjom za još uže specijaliziranim
proizvodima. U tom smislu, i sam kulturni turizam fragmentira se na svoje uže
specijalizirane podskupine kao npr. hobi turizam i kreativni turizam. Kreativni turizam
definira se kao učenje osobite vještine ili izrade proizvoda koji pripadaju kulturi lokalne
zajednice pa tako postaje tražena vrsta putovanja budući da promovira lokalne
proizvode i vještine koji su izraz kulturne raznolikosti“. (Jelinčić, 2008., str. 26.)
Kao primjer kako zaštititi te na koji način interpretirati povijesne atrakcije i lokacije u
hrvatskim povijesnim gradovima kroz razmjenu mišljenja ili popularno rečeno
„benchmarking“ su manifestacije i kongresi predstavnika domaćih i inozemnih
povijesnih gradova. Prvi takav projekt pod nazivom „Meet, share&build“ organizirala je
Turistička zajednica grada Solina, hotel President Solin i Grad Solin u ožujku 2018.
godine. Gosti predavači bili su predstavnici Odjela za kulturnu baštinu Jordana,
Turističke zajednice Ljubljane, Grada Krakowa, Nacionalne turističke zajednice Italije i
![Page 34: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/34.jpg)
29
raznih turoperatora. Ovakvim manifestacijama želi se dati na vrijednosti povijesnim
gradovima i kulturnim objektima u cilju revitalizacije u hotelijerske i ostale turističke
svrhe. Uz razmjenu mišljenja i iskustava nastaju novi turistički proizvodi zajedničkim
radom svih dionika u destinacijskom menadžmentu.
3.3. Interkulturalizam
“Interkulturalizam ne znači statički skup kultura ili zamjenu jednog oblika mišljenja
drugim, već mogućnost uspoređivanja različitih mišljenja, ideja, kultura na jednom
prostoru. Potiče na razmišljanje o spoznajnim razlikama etničke, kulturne, religiozne,
psihološke, duhovne prirode, o borbi protiv predrasuda, o mirnom suživotu među
narodima i nacijama ili pojedincima i skupinama različitog podrijetla, o jednakim
mogućnostima.” (Jagić, 2008., str. 234.)
Poznavanjem i razumijevanjem drugoga a time i samog sebe stvaramo zdrav život i
suživot. Odnosno, interkulturalna kompetencija predstavlja najvažniji čimbenik u
približavanju i shvaćanju različitosti. Ona otvara interakciju i komunikaciju s osobama
drugih kultura, usvajanje interkulturalnih stavova, znanja i vještina te usvajanje
djelotvornog ponašanja o drugim kulturama. Međusobnim poštivanjem, dijalogom,
spremnošću prihvaćanja drugačijeg i različitog obogaćujemo budućnost za generacije
koje dolaze iako su mlađe generacije spremnije prihvatiti i sudjelovati bez sprege.
Elementi postizanja interkulturalne kompetencije postižu se kroz znanje, stavove,
vještine, svjesnost odnosno kroz sposobnost sagledavanja odnosa kroz kulture, kritičkih
i analitičkih razumijevanja svoje i tuđe kulture. Pojedinci odnosno dionici kao što su
domaćin i turist međusobno moraju posjedovati spremnost komunikaciji, strpljivost,
razumijevanje, poštivanje, empatiju, otvorenost, radoznalost, spremnost na humor i sve
ono što pospješuje dobroj međusobnoj komunikaciji.
![Page 35: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/35.jpg)
30
3.4. Interkulturalna načela
Među glavna interkulturalna načela možemo izdvojiti turizam kao načelo, jer omogućuje
komunikaciju, upoznavanje, razmjenu vrijednosti, načina života, stila, te društveno-
etičko poštivanje. Glavne sastavnice turizma su: susret, dijalog, razmjena, međusobno
informiranje, razumijevanje i prihvaćanje. Temeljni odnos turizma je odnos domaćin-
turist te prožimanje kulturnih i nacionalnih identiteta. Svaki sudionik predstavlja svoju
kulturu i turizam zato i predstavlja dijalog identiteta. “Turizam utječe na ukupno ljudsko
biće i na društveno okruženje jer, osim što zadovoljava biološke potrebe, on kultivira
ponašanje, potiče spoznajnu znatiželju, povećava kulturu, smanjuje predrasude, razvija
osobnost, poboljšava ekonomski standard stanovništva, modernizira svakodnevni život i
utječe na mnoge druge društvene pojave.” (Jagić, 2008., str. 234.)
Kao drugo načelo interkulturalnosti pedagoško je načelo jer se pojavljuje kroz
neposredne i posredne utjecaje. Neposredni proizlazi od samog turizma i odnosi se na
saznavanje činjenica o drugim kulturama ili kulturi kojoj pripada turist. Posredan utjecaj
je onaj utjecaj koji prethodi putovanju i odnosi se na kulturno i interkulturno obrazovanje
turista da bi buduće putovanje imalo učinka i smisla.
Pedagogija u turizmu prenosi zadaću da sadržaje i aktivnosti u turizmu treba upotrijebiti
kao važne sadržaje odgoja i obrazovanja, odnosno odgoj i obrazovanje kroz sadržaje i
aktivnosti turizma te odgoj i obrazovanje za turizam odnosno stvaranje i razvijanje
turističke kulture sposobnosti razumijevanja i prihvaćanja.
Iako turisti lokalnom stanovništvu predstavljaju izvor prihoda i dalje postoji loš stav
prema nekim tržištima kao što je npr. Češka dok su pozitivni stavovi prema Nijemcima,
Englezima, Amerikancima i Talijanima. Da bi se izbjegao negativan stav prema nekoj
naciji potrebno je pojačati obrazovanje prema tim nacijama kroz školske programe,
udruge, manifestacije, bratimljenja naselja i gradova sve u sklopu približavanja različitih
kultura, jezika i politika. Osim ideje da se određene kulture približe kroz obrazovni
program važna su i putovanja u takve zemlje jer kroz turizam odnosno kroz putovanja
stvaraju se pozitivne percepcije. Hrvatska ima potencijala za oplemenjivanje vlastitih
kulturnih resursa i za njihovo prezentiranje u međunarodnom okruženju. Osim turizma
kao jake i polazne grane koja približava i daje spremnost prema prihvaćanju kultura,
potrebno je ulagati u odnose kroz znanstvene, obrazovne, kulturne, gospodarske,
urbane i medijske segmente.
![Page 36: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/36.jpg)
31
Načelo domaćina neke destinacije u turističkoj ponudi predstavlja temelj razvoja
odnosa. Gostoprimstvo, dijalog odnosno komunikacija, prihvaćanje različitosti,
međusobno informiranje, sposobnost prilagođavanja jesu načela domaćina neke
kulture. Dijalog mora predstavljati na najvišoj razini kulturu. Svaki dionik u kontaktu, bio
domaćin ili turist ostvaruje predstavljanje kulturnog i nacionalnih identiteta. Uloga
domaćina jest pružiti bezuvjetnu komunikaciju, spremnost pomoći, prihvatiti razlike u
govoru, načinu života, izgledu, kulturi, vjeri, politici, stajalištima, socijalnom elementu,
dobi i spolu. I dalje se stalno ističe teza da je čovjek temelj uspjeha pa i uspjeha u
turizmu. Vrlo je važno lokalno stanovništvo destinacije jer ono je duša i kulturne baštine
zbog čega turisti osim mora i sunca dolaze u Hrvatsku.
“No održivo upravljanje kulturnim dobrima uključuje i lokalno stanovništvo, koje je dio
turističkog proizvoda. Iako lokalno stanovništvo nije nužno izravna kulturna publika,
izrazito je važno osigurati njegovo sudjelovanje u upravljanju kulturnom baštinom jer
njegov pozitivan odnos prema kulturni dobrima lokaliteta u kojem živi osigurava i
pozitivan odnos prema posjetiteljima koji posjećuju lokalitet.” (Jelinčić, 2010., str. 77.)
Načelo turista je da on traži informiranost o mjestu koje namjerava posjetiti. On je i
istraživač s namjerom pronalazaka novih informacija i znanja. Kao istraživač on je i
predstavnik i nositelj svoje kulture koju iskazuje svjesno ili nesvjesno. Kao promicatelj
temeljnih načela provodi ih kroz susrete, dijaloge, upoznavanja. „Kontakti, komunikacija
i interakcija te prožimanje i međusobno poštovanje, oplemenjuju i obogaćuju ono što je
prihvatljivo i univerzalno, kao i ono što je specifično, uspostavljajući nove odnose prema
onome što je vlastito i onom što je tuđe. Prema tim elementima, turizam se može
definirati kao interkulturalni proces, bio na individualnoj, skupnoj ili nacionalnoj razini,
koji nadilazi elementarnu, jednostavnu relaciju gost – domaćin. On je područje aktivne
primjene interkulturalizma jer turist s novom i drugačijom sredinom, često i kulturnom,
uspostavlja kontakt, odnos i svojevrsni dijalog, te postaje posrednik i korisnik stečenih
informacija, znanja i spoznaja, tj. Promicatelj i prenositelj interkulturalizma, bez obzira
na njegov odnos prema interkulturalizmu. (Jagić, 2008., str. 235.)
S obzirom na gore navedena načela turizam predstavlja proces saznanja, odnosno
davanja i primanja podataka a susreti odnosno putovanja na različite destinacije među
različite kulture s obzirom na gospodarstva, nacije, rase, vjerske elemente, jezik,
običaje, status, dob smanjuju različitost i umanjuju predrasude.
![Page 37: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/37.jpg)
32
Turizam mladih je specifični oblik turizma koji dugi niz godina nije bio prepoznatljiv pa
se čak može reći da je bio marginaliziran na turističkom tržištu. Negativni elementi koji
su doveli do toga su najviše financijske prirode, jer su mladi skupina čija putovanja u
većini financiraju roditelji i financijska sredstva su im ograničena.
Međutim razvojem turizma i širenjem na selektivne ili specifične oblike, tržište je
prepoznalo mlade kao potencijalne potrošače za čije potreba treba ulagati. Hosteli su se
pokazali kao smještajne jedinice koje zadovoljavaju turizam mladih s obzirom na
strukturu njihova putovanja.
U svim većim gradovima, ali i u manjim naseljima zadnjih godina formirani su hosteli
kao namjena mladima. Međutim, novim specifičnostima, tematskog izgleda i ponude oni
pružaju usluge i turistima koji žele odsjedati u kapacitetima različitima od klasičnog
hotela. U većini slučajeva u njima odsjedaju umjetnici, avanturisti, pustolovi ili
zaljubljenici u određeni stil i epohu glazbe, dizajna ili arhitekture
3.5. Osmišljeni itinerer s valorizacijom hotelijerstva kulturnog turizma
Kulturni turizam temelji se na kulturnim resursima i atrakcijama. Na dalje prikazanom
primjeru turistička ruta obuhvaćala bi kulturne resurse, sport i gastronomiju Umaga,
Buja i Novigrada. Umaška arheološka nalazišta s rimskim vilama, ostaci luke i ribljeg
uzgajališta iz antičkog doba, starogradska jezgra s galerijama u kojima se organiziraju
izložbe i likovne radionice, elementi su privlačenja s tradicionalnim sadržajem. Zbog
blizine Slovenije, prostor starogradske jezgre s galerijama oblikuje se u likovnu
razmjenu stvaralaštva Slovenije i obrnuto, te se time pokazuje dobra međugranična
suradnja.
Zanimljivost Buja je starogradska jezgra sa crkvom Sv.Servula koja se smatra
najvažnijim spomenikom kasnog baroka u Istri. Muzej Buja čuva predmete pučke
materijalne kulture. Atrakcija muzeja je stari pogon za preradu maslina te kamene
posude za čuvanje ulja. Na prvom katu muzeja izloženi su eksponati karakteristični za
istarsku kuhinju među kojima je najvažniji prostor ognjište – središte svakog istarskog
kućanstva.
Kulturna atrakcija Novigrada su obrambene zidine iz doba Venecije, kojima je nekada
Novigrad bio okružen. Novigradom u novije doba dominira zvonik kao prepoznatljivi
![Page 38: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/38.jpg)
33
element kulturne baštine. Povijest Novigrada značajna je i po tome što je u njemu
boravio Karlo Veliki i Napoleon.
Enogastro turizam u Umagu nudi gastronomsku manifestaciju „Zlatni švoj“. Ona
predstavlja gourmet reviju u pripremi i degustiranju jela na bazi ribe list.
Buje organizira manifestaciju „Praznik grožđa“. Aktivnost berbe grožđa s očuvanjem
tradicije, od pripreme branja do proizvodnje. „Dani istarskih šparuga“ omogućuje
upoznavanje s autohtonom biljkom spremljenom u kombinaciji s ribom, mesom i
desertom. U Novigradu manifestacija pod nazivom „Novigradske kapešante“ jedna je
najzanimljivijih gastro manifestacija pripremanja školjaka na tradicijski način a
posebnost školjaka je jer obitavaju na području miješanja slane morske vode sa
riječnom slatkom vodom. Uz manifestaciju školjaka prezentiraju se istarska maslinova
ulja. Školjke, riba, vina i maslinova ulja povezuju gastro turizam. „Dani školjaka“ je
manifestacija koju organiziraju TZ Umaga, Buja i Novigrada.
Danas u Istri ima 95 Bike&Bed objekta odnosno 67 malih privatnih Bike&Bed objekata,
13 Bike hotela i 12 Butique Bike hotela.
Istra Bike&Bed (bicikla i krevet) je sustav smještajnih objekata specijaliziranih za prihvat
biciklista. Za takvu vrstu usluge nužno je pružiti specifične usluge koju takvi gosti traže.
Taj se sustav povezuje sa svim ostalim uslugama koji se za ciklo turiste pružaju u Istri –
staze, biciklistički vodiči, usluge poput najma, servisa, prijevoza, sudjelovanja u
manifestacijama i slično. Svi objekti svrstani su u četiri kategorije – Bike&Bed su manji
privatni objekti poput apartmana ili kuća za odmor, zatim Boutique Bike hotels su tzv.
mali obiteljski hoteli, Bike hotels su hoteli s velikim smještajnim kapacitetima, dok su
Bike camps kampovi koji su gotovo u pravilu smješteni na obali.
Predloženi kulturni itinerer obuhvaćao bi i povezivao zapadnu obalu Istre s
unutrašnjosti. Na taj način vrlo dobro posjećena zapadna obala Istre pomogla bi
turističkom razvoju slabijeg kontinentalnog područja. Kulturni itinerer osim upoznavanja
kulturne baštine sadržavao bi sportska obilježja kroz ciklo turizam i enogastro turizam a
povezivao bi gradove Umag, Buje i Novigrad u dužini od 29 kilometara. Ovaj itinerer do
sada ne postoji ali ima sve preduvjete da uz suradnju lokalnih dionika i svih interesenata
bude oživljen i uvršten u kulturnu ponudu. Atraktivan muzej Buja mogao bi se oblikovati
u heritage hotel s ciljem prikaza tradicionalnog načina života u tom mjestu.
![Page 39: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/39.jpg)
34
Jadan od reprezentativnih primjera javno-privatnog partnerstva u svrhu turizma je tvrtka
osnovana 2012. godine, Istra Bike & Outdoor DMC (Destination managment company)
kojoj je cilj razvoj i promocija aktivnog odmora na području istarskog poluotoka.
Sudionici Istra Bike DMC su Istarska županija, turističke zajednice te hotelijeri.
Aktivni turizam, posebice biciklizam, aktivnost je koja može povećati turistički promet u
pred i posezoni. Odjel za DMC aktivno radi i na razvoju te promociji drugih aktivnosti na
otvorenome, a upravo se iskustvo stečeno biciklizmom najprije primijenilo na projekt
Istra Trails. Trekking, pješačenje, planinarenje i trail danas su jedni od najviše rastućih
oblika aktivnog turizma. U sklopu projekta Istra Trekking and Walking, realiziran je
njegov prvi dio te je uređeno 30-tak pješačkih i trekking staza na području Buzeta,
Kaštelira, središnje Istre i Buja, a u oba se ova segmenta turističke ponude Istre i dalje
planira aktivno ulagati.
Upravni odjel za turizam Istarske županije od 2012. godine potiče razvoj aktivnog i
outdoor turizma u suradnji s odjelom Istra Bike DMC koji je osnovan u sklopu Istarske
razvojne turističke agencije, IRTA d.o.o., Turističkom zajednicom Istarske županije i
najvećim hotelsko - turističkim društvima koja djeluju na području Istre. Plod te suradnje
je i projekt Istra Bike&Bed pokrenut od strane Istarske županije i Istarske razvojne
turističke agencije prvenstveno radi diversifikacije privatnog smještaja i podizanja
kvalitete usluga i sadržaja namijenjenih cikloturistima, kao jednom od najbrže rastućih
segmenata turističke potražnje i cikloturizmu općenito, kao obliku mobilnosti.
Najatraktivnija postojeća biciklistička staza je Zambratija-Bašanija-Savudrija-Katoro,
duljine 34 km. Sudionici ove biciklističke staze mogu posjetiti svjetionik u Savudriji,
vinski podrum Degrassi s kušaonicom vina te kušaonicu maslinovog ulja. U Umagu
atraktivan je gradski muzej i galerije. Po specijalitetima domaće kuhinje, tartufima,
šparugama te mesom istarskog goveda poznata je konoba “Bušćina”.
Turistički itinerer Umag-Buje-Novigrad povezao bi novu biciklističku stazu na čijem putu
bi se razgledavali stari vinski podrumi, starogradske jezgre, te posjet konobama s
autohtonom kuhinjom koje nude radionice pripreme tradicionalne istarske hrane. Svaki
sudionik rute imao bi mogućnost audio-vizualnog bilježenja njemu najzanimljivije
aktivnosti rute. Na ruti gosti bi imali mogućnost pripremanja i kušanje autohtonih jela i
pića s domaćinima a osmišljeni eno-gastro paket „Taste the Istra“ u 3 dana nudio bi
obilaske lokaliteta te spajanje gastronomije, kulture, relaksacije, sporta i kreativnosti. Na
![Page 40: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/40.jpg)
35
ruti, u relativno malom prostoru, velika je koncentracija prirodnih, kulturnih i
gastronomskih atrakcija.
Polazna točka itinerera bila bi Umag s razgledavanjem starogradske jezgre. Predložena
nova aktivnost u ruti Umaga bio bi posjet Gradskom muzeju Umag, u čijim bi prostorima
bila osmišljena radionica mozaika i izrada replika amfora za sudionike rute. Amfora je
simbol očuvanja vina i ulja još iz rimskog doba na ovim prostorima. Nakon radionice,
ruta kreće biciklističkom stazom prema Bujama, te se zaustavlja na posjedu
agroturizma. Na posjedu bio bi organiziran smještaj u hotelskom smještaju
prepoznatljivog tradicijskog izgleda, upoznavanje s domaćinima, obilazak imanja.
Aktivnosti: radionice na otvorenom (ovise o godišnjem dobu), berba maslina, branje
gljiva, izrada kažuna, sadnja ljekovitog bilja. Od eno-gastro programa mogućnost izrade
domaće istarske tjestenine, te autohtonih istarskih jela.
Nakon agroturizma, biciklistička ruta vodi do Buja. U Bujama je zamišljen posjet
najatraktivnijim vinskim podrumima, od najstarijih dobro očuvanih do suvremenih
podruma. Sudjelovanje u radionicama za proizvodnju i kušanje vina, te radionica izrade
drvenih bačvi za vino. Mogućnost smještaja u vinskim podrumima te posjet
vinogradima, radionice obrezivanja vinograda, te priprema hrane koristeći vinovu lozu.
Radionica izrade unikatnih etiketa za vinske boce.
Zadnji dan ruta kreće prema Novigradu. Novigrad bi sudionicima rute nudio smještaj u
ribarskim obiteljima, upoznavanje s običajima i životom autohtonog stanovništva te
mogućnost sudjelovanja u ribarenju. Mogući ulov dodjeljuje se sudionicima rute koji
imaju mogućnost pripremiti ulov zajedno s ribarima na brodu.
Na predloženom itinereru naglasak se daje doživljaju kroz kulturni turizam koji na
svjetskoj razini ostvaruje danas prihod procijenjen na 800 milijardi do 1,1 bilijuna USD
ostvarujući tako znatnije veće brojke od wellness turizma, eko-turizma, sportskog ili
gastronomskog turizma. U većini slučajeva dugi niz godina kulturni turizam predstavlja
posjećenost muzeja, galerija, dvoraca, sakralnih građevina. Kulturni turizam treba
prepoznati kao sastavni dio turizma a ne odvojivi i stoga mora biti ukomponiran kroz
povijesne i integralne hotela. Na ovaj način kultura je sastavni dio turizma, putovanja i
stila života. Pomoću emocionalnog i kulturno-tradicijskog ostvarenja brending hotela
ostvaruje se posebno i različito iskustvo kod turista. Prema Jelinčić (2017.) istraživanja
su pokazala kako je kulturni turist individualni turist, većeg obrazovanja i većih platežnih
![Page 41: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/41.jpg)
36
mogućnosti koji na odmoru traži novost, aktivnost, obrazovanje i iskustvo pa se
kreiranje doživljaja kojima se cilja na individualne emocije nameće kao logično rješenje.
4. SPECIJALIZACIJA HOTELIJERSTVA I SMJEŠTAJNI OBJEKTI
POVIJESNO-KULTURNOG ZNAČAJA
Urbana regeneracija je primjer kako gradove, četvrti i zgrade oživjeti i dati im namjenu
te tako sačuvati od propadanja. Na taj način i specijalizirano hotelijerstvo može uvidjeti
načine djelovanja. Urbana regeneracija prvi se put u formalnom obliku javlja u SAD-u
1960-ih godina, kada je premještaj lučkih djelatnosti dovelo do potpunog napuštanja
velikih područja koja su zatim postala zapuštena lučka zemljišta. Općine su ova prazna
urbana zemljišta nakon toga pretvarala u poslovna središta, primjerice u gradovima
Baltimoreu, Bostonu i New Orleansu. Baltimore je među prvima uspješno regenerirao
svoj obalni pojas i tako postao primjer za ostatak svijeta. 1980-ih krenula je druga faza,
na području Docklands u Londonu, a potom i u Barceloni. 1990-ih, urbana regeneracija
započela je u mnogim urbanim područjima, često gusto naseljenima, heterogene
funkcije, ali suočenih s brojnim urbanim nedostacima.
Koncept urbane regeneracije odnosi se na slabo iskorišteno urbano zemljište na
potencijalno najvrjednijim lokacijama (obalno i lučko područje). Učinkovitije se
iskorištava kroz recikliranje, dopunsku izgradnju i rekonstrukciju. Usmjerena je i na
propale ili napuštene industrijske ili vojne zone nastale kao rezultat ekonomskog
restrukturiranja i globalne deindustrijalizacije, restrukturiranja i privatizacije, te ilegalno
izgrađena naselja na periferiji omogućavaju tek niski standard življenja, pa je stoga
neophodno uvesti učinkovitu infrastrukturu i osigurati javni prostor.
Revitalizacija gradova a time i revitalizacija novih kulturno hotelskih objekata stvara
kulturne i kreativne četvrti, nove muzeje, galerije, kazališta, kongresne centre, obnovu
luka, brodskih vezova, festivala i specijalnih događaja, trgovačkih centara, restorana,
barova, noćnih klubova, tematskih parkova, te tzv. flagship projekata (Olimpijske igre,
prijestolnice kulture, EXPO, i sl.).
![Page 42: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/42.jpg)
37
Primjeri revitalizacije industrijske baštine na koje nailazimo u svijetu, trojakog su
karaktera i obuhvaćaju regeneracija čitavih gradova, regeneracija gradskih četvrti i
regeneracija pojedinih zgrada.
Uspješni primjeri urbane regeneracije uočeni su kroz dvije kategorije djelovanja. Prva
kategorija su „gradovi u propadanju“ koji su kulturnu politiku iskoristili kao podršku
strategiji diversifikacije svoje ekonomske baze i obnovu imidža. Cilj je bio privući nova
ulaganja i realizirati fizičku i ekološku obnovu kroz ekspanziju uslužnih djelatnosti
(Glasgow, Sheffield, Liverpool, Birmingham, Hamburg, Bochum, Rotterdam, Lille i
Genova). U drugu kategoriju spadaju gradovi u kojima je kulturni turizam osobito važan,
a nazivaju ih „prijestolnicama kulture“. To su gradovi prepoznati kao velika kulturna
središta, ali koji svejedno trebaju još puno ulagati u kulturnu infrastrukturu zbog
konkurencije ostalih europskih gradova (London, Edinburgh, Paris, Kopenhagen,
Amsterdam, Berlin i Rim).
Grad Bilbao je rezultat suradnje i partnerstva lokalnog, regionalnog i nacionalnog
vodstva i odličan primjer od izrade strategije obnove do implementacije. Pokretač
razvoja je muzej Guggenheim koji je odigrao je ključnu ulogu u procesu regeneracije.
Uspješnu regeneraciju gradske četvrti prikazuje četvrt East End London kao jedan od
najočitijih i najuspješnijih primjera koja se izvorno oslanjala na industriju vezanu uz
more, kao što je izrada užadi i brodogradnja, a kulturnom je regeneracijom pretvorila
obale rijeke u izuzetnu umjetničku zonu što je povisilo cijene nekretnina u toj četvrti na
najvišu moguću razinu. Mjesto je središte inovacija i kreativnosti, potpuno drugačije od
predvidljivih, bezbojnih krajolika lanaca trgovina koje nalazimo na uglovima svake druge
ulice.
Primjeri regeneracije zgrade je Tate Modern, nacionalna galerija moderne umjetnosti
locirana u Londonu, a predstavlja jednu od četiri Tate galerije. Otvorena je 2000. godine
u prostorima napuštene elektrane u srcu Londona, a izlaže kolekciju međunarodne
moderne umjetnosti, tj. umjetnosti od 1900. godine.
Baltic Centre for Contemporary Art najveći je centar suvremene umjetnosti na svijetu.
Nalazi se u zgradi napuštenog mlina iz 50.-ih godina prošlog stoljeća i otvoren je 2002.
godine nakon deset godina planiranja i kapitalnog ulaganja. Od otvorenja do danas,
![Page 43: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/43.jpg)
38
centar je ugostio više od 3 milijuna posjetitelja iz cijelog svijeta te preko milijun virtualnih
posjeta.
„Usmjerenje hotelijerstva ka okolišnom odgovornom poslovanju zaokupljat će sve veću
pažnju turističkih aktera, ne samo zbog standarda koji će biti postavljeni od strane
države nego i zbog sve značajnijeg broja ekološki osviještenih turista. Na osnovu
postavljenih ciljeva iz Strategije razvoja, daje se zaključiti da će okolišna odgovornost i
problematika okoliša biti među aktualnijim izazovima hrvatske hotelijerske budućnosti.“
(Galičić i Laškarin, 2016., str. 313.)
Za pojedine tržišne segmente na globalnom tržištu u hotelskom poslovanju razvijaju se
hoteli kulturnog turizma sa specijaliziranom ponudom prepoznavanja kao što su heritige
hoteli, art i design hoteli, sa posebnim standardima i uslugama.
Objekti kulturnog turizma razvrstavaju se prema Pravilniku o razvrstavanju,
kategorizaciji i posebnim standardima ugostiteljskih objekata iz skupine hoteli na
skupinu: hotel baština (Heritage hotel), hotel (Art i Design hotel), aparthotel (Art i Design
hotel), difuzni hotel (povijesne i ruralne jezgre) i integralni hotel.
Pozitivni učinci revitalizacije specijaliziranih kulturnih hotelijerskih objekata uvelike
doprinosi uspješnoj gospodarskoj politici i društveno-socijalnom napretku u vidu novih
radnih mjesta, razvoja infrastrukture, ulaganja i poticaj u obrazovanje i usavršavanje,
veća sigurnost, kulturni projekti i inicijative, očuvanje baštine te bolji prihod od turizma.
4.1. Marketinške odrednice specijalizacije hotelijerstva
Posebnosti svjetskih hotela u današnjem globalnom svijetu proizlazi od činjenice da je
hotelski objekt turistički prepoznatljivi proizvod sa različitim proizvodima i uslugama na
tržištu ponude i potražnje. „Cjeloviti (integralni, dopunjeni i prilagođeni) hotelski proizvod
ne može jednostavno ući u tržišnu utakmicu. Za to je potreban razrađen sustav
aktivnosti, a funkcija je marketinga pripremiti sve što je potrebno za uspješan plasman
proizvoda i usluga na tržištu, a to je:
1. istražiti tržište
2. izabrati ciljne skupine gostiju
3. organizirati prodajne kanale
![Page 44: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/44.jpg)
39
4. pozicionirati proizvod
5. definirati uvjete prodaje
6. organizirati promotivne aktivnosti praćenja prodaje i kontrolu nad zbivanjima
u tržišnom okruženju.“ (Galićić, 2017., str. 71.)
Pomoću marketinške promotivne uloge i najuspješnije poslovne politike hotelska
poduzeća komuniciraju na tržištu prema nositeljima potražnje.
„Osnovne funkcije hotelskog poduzeća ubrajaju se u područje smještaja i prehrane, pa
su prema tome iz toga izvedene usluge nematerijalne prirode. Usluge koje nudi
hotelsko poduzeće proizlaze iz kombinacije materijalnih dobara (hotelske sobe, jelo,
piće) s mnoštvom od slučaja do slučaja različito pruženih usluga. Ipak, valja uzeti u
obzir da se potražnja za hotelskim uslugama ne ograničava samo na fiziološke osnovne
potrebe za hranom i stanom već i na obilje dodatnih usluga, kao što su gostoljubivost,
uljudnost ili ozračje, koje se, štoviše, izvode iz nadređenih potreba kao što su društvene
potrebe, potreba za priznanjem ili za samoostvarenjem.“ (Grgona i Supić, 2007., str.
44.)
Hotelska poduzeća vode računa o općem trendu prema doživljaju u turizmu jer uz
standardnu ponudu važno je doprinijeti novim doživljajima koje ponekad mogu značiti
nadopunu obrazovanju, zdravlju i općem zadovoljstvu ponudom. Kroz izmijenjenu
hotelsku i kroz specijalizaciju hotelijerstvo može udovoljavati i biti u korak s potrebama
gostiju.
Marketinške odrednice hotelskog poduzeća karakterističan je po tome što se ne ističe
samo sam hotel kao mjesto tradicionalnih usluga već se nude paketi usluga namijenjeni
doživljaju i potrebama rješavanja problema različitih ciljnih skupina. Usmjereni su na
nove turiste koji traže nove priče i doživljaje aktivno sudjelujući i tražeći vlastito
napredovanje u fizičkom i intelektualnom smislu. Odluke putovanja donose se na
temelju emocija odnosno kulturnog, kreativnog, duhovnog ili fizičkog značaja.
Marketinške poruke važne su jer kod turista izazivaju potrebu za dolaskom u hotelski
smještaj određenog karaktera. Stoga je važna segmentacija tržišta odnosno tržišnih
segmenata baziranih na životnim stilovima, interesima i hobijima. Kao turistička zemlja,
opredjeljenja turizmu i turistu, kontinuirano je važno istraživati ponašanja turista jer na
taj način uviđamo da je turist slobodan u izboru, da se njegovi motivi mogu identificirati,
da se na njegovo ponašanje može smisleno utjecati te da je to proces na koji utječu i
novi trendovi.
![Page 45: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/45.jpg)
40
„Diversifikacija turističkih proizvoda, odnosno razvoj široke palete različitih doživljaja,
kao trenda prilagođavanja ponude visoko segmentiranom tržištu. Uz, i u budućnosti
dominantan proizvod ‘sunca i mora’ u kojem će, međutim, prevladavati koncept ‘više od
plaže’, predviđa se rast tržišno ‘vrućih’ proizvoda uključujući, između ostaloga,
ekoturizam, kulturni, zdravstveni, sportski, ruralni turizam i kruzing. Prognozira se da će
najveći potencijal za rast imati upravo sve vrste specijalizirane, tematske ponude
‘krojene’ prema potrebama specifičnih tržišnih segmenata. Razvoj novih koncepata
smještajne ponude koji svojom fleksibilnošću bitno šire i mijenjaju uvriježene standarde
izgradnje, opremanja i upravljanja smještajnim objektima. Smještajni objekti ‘nove
generacije’, bilo da je riječ o hotelskim, kamping ili mješovitim kompleksima, veliku će
pažnju posvećivati uklopljenosti u okoliš, izvornosti ambijenta, atmosferi i dizajnu koji
počivaju na ‘osjećaju za mjesto’ ili nekoj temi, osjećaju privatnosti, ponudi niza sadržaja
od bazena, ugostiteljstva i sporta do zabavne i/ili edukativne animacije. Evidentan je
trend razvoja ‘lifestyle’ smještajnih objekata koji su svojim vanjskim i unutrašnjim
uređenjem te posebice uslugom maksimalno posvećeni odabranim ciljnim potrošačkim
segmentima. Sukladno postavkama ekonomije doživljaja, riječ je o kreiranju doživljaja
koji ‘teče’ od ulaska u smještajni objekt do njegovog napuštanja uključujući spavanje,
prehranu, relaksaciju i aktivnosti. Sve se veća pažnja ponovno posvećuje dizajnu,
velike, ugodne, inovativno uređene hotelske sobe.“ (Ministarstvo turizma, 2013.)
U području marketinških aktivnosti definirane su tri strategije.
- Strategija ciljnih tržišta podrazumijeva marketinške aktivnosti usmjerene na pet grupa
geografskih emitivnih tržišta definiranih kao vodeća, sklona, susjedska, izazovna,
udaljena tržišta. U vodeću grupu geografskih emitivnih tržišta spadaju države
Njemačka, Slovenija, Austrija, Hrvatska i Italija, u sklonu nam grupu Češka, Poljska i
Slovačka, u susjednu Mađarska, BIH i Srbija, a u izazovnu Rusija, Nizozemska, Velika
Britanija, Francuska, Španjolska i skandinavske države. U grupu udaljenih tržišta
uključene su SAD, Kanada, Australija, Japan i Kina.
- Strategija tržišnih segmenata marketinške aktivnosti usmjerava prema demografskoj i
sociokulturnoj segmentaciji. Osam je ključnih segmenata kojima će se obratiti promocija
hrvatskog turizma. To su mladi od 18 do 24 godine, odnosno parovi s dvostrukim
primanjima bez djece, obitelji s mlađom djecom do 7 godina i obitelji s djecom od 8 do
![Page 46: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/46.jpg)
41
14 godina, radno aktivni ljudi čija su djeca napustila roditeljski dom i žive samostalno
(50-65 godina), „Zlatna dob“ odnosno umirovljenici iznad 65 godina bez većih
zdravstvenih problema te specijalizirani posrednici za poslovna i incentive putovanja.
- Strategija sustava turističkih proizvoda temelji svoje marketinške i promotivne
aktivnosti na postojećoj turističkoj ponudi kao i na obilježjima turističko-atrakcijske
ponude diverzificirajući sustav turističkih proizvoda na kojima se gradi razvoj hrvatskog
turizma u 10 ključnih grupa: turizam „sunca i mora“, nautički turizam, zdravstveni
turizam, poslovni turizam, kulturni turizam, golf turizam, cikloturizam, eno i gastro
turizam, ruralni i planinski turizam te pustolovni i sportski turizam unutar kojih se
daljnjom diverzifikacijom dolazi do 30 turističkih proizvoda. Diverzifikacija turističkog
proizvoda je nužna jer omogućuje širu penetraciju do strukture posjetitelja s različitim
sklonostima provođenja odmora što u konačnici rezultira produljenjem sezone i veće
potrošnje (Strategija razvoja turizma RH 2013.-2020.)
Hrvatska se, tradicionalno percipira kao destinacija za ljetni, kupališni turizam obzirom
na to da se kao takva, promotivnim aktivnostima najčešće i predstavlja, što se
Strategijom razvoja turizma nastoji promijeniti. Iz tog razloga potrebno je usredotočiti na
branding odnosno rebranding destinacije, odnose s javnošću koji promoviraju turističke
proizvode u pred i pod sezoni te na naglasak na promociju u elektronskim medijima
(Strategija razvoja turizma RH 2013.-2020.)
4.2. Specijalizacija i hotelijerstvo kulturnog turizma
„U sklopu svoje tržišne orijentacije, hoteli svakako trebaju respektirati i koncepciju
tržišne segmentacije, odabira ciljnog tržišta i pozicioniranja proizvoda (korporativni ili
institucionalni pristup nalaže da hotel s njegovom ponudom to jest cjelokupan hotelski
proizvod, treba promatrati u cjelini). Izborom odgovarajućeg segmenta (ili više njih) kao
svojega ciljnog tržišta, hotel određuje i karakter svojega marketinškog miksa, naravno, u
obliku optimalne kombinacije kontroliranih elemenata - proizvoda (kao amalgama
različitih proizvoda i usluga), cijene, promocije i kanala distribucije. Za izradbu
marketinških planova i njihovu kvalitetnu realizaciju, prijeko su potrebne informacije o
krajnjim korisnicima, do kojih se prvenstveno dolazi uz pomoć važne marketinške
![Page 47: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/47.jpg)
42
funkcije - istraživanja tržišta. Odgovarajućim informacijama sadržanima u promotivnim
porukama, hotel pobuđuje interes i potrebe potencijalnih gostiju, kao što su odmor,
oporavak, različite aktivnosti, novi doživljaji, i na taj način indicira potrebe za vlastitim
uslugama. Sljedeći korak u tome je uspostava prepoznatljivosti hotela i s tim u svezi
njegova povoljnog imidža u odnosu prema konkurentima te stvaranje preferencija
prema hotelu.“ (Grgona i Supić, 2007., str. 59.)
Prema Paviji, Gržinić i Floričić (2014.) specijalizacija je jedan od trendova u hotelijerstvu
koji se razvio se iz potrebe distinkcije u odnosu na ostale hotele posebice hotela
namijenjenih turistima masovnog turizma u cilju postizanja konkurentske prednosti
zadovoljavanjem specifičnih zahtjeva gosta. Specijalizacija u hotelijerstvu usko je
vezana za trendove u razvoju selektivnih oblika turizma te razvoju održivog turizma.
Specijalizirani hoteli namijenjeni su segmentima potrošača različitih tržišnih niša
posebice turizma posebnih interesa od poslovnog, pustolovnog i sportskog sve do
kulturnog turizma. Kao što su istaknuli autori Pavia, Gržinić i Floričić (2014.) turističke
niše predstavljaju „segmente turističkog tržišta orijentirane na posebne potrošačke
turističke grupe i njihove potrebe“. Pripadnici turističkih niša teže neformalnim
odnosima, održivom razvoju te očuvanju okoliša dok se turizam turističkih niša odnosno
turizam posebnih interesa može definirati kao turizam temeljen na aktivnostima, novim
događajima i novim iskustvima. (Pavia, Gržinić i Floričić, 2014.). Prema Dahringer i
Muhlbacher (u Jelinčić, 2006.) tržišne niše predstavljaju dodatnu vrijednost osnovom
turizmu (npr. masovnom turizmu „sunca i mora“) dok prema Jelinčić (2006.)
identificiranje i razvoj tržišne niše stvara imidž i identificirajući brend te prepoznatljivost
dotad nepoznate destinacije (primjer Rijeke sa svojim Karnevalom ili Swansea kao grad
velškog pjesnika Dylana Thomasa). Može se reći da i u jednom i u drugom slučaju
tržišne niše donose koristi za destinaciju no s obzirom na imidž i prepoznatljivost
stvorenih tržišnom nišom te su koristi višestruke. Tržišne niše i oblici turizma prema
Raymoru (2006) predstavljaju osnovu u specijalizaciji hotelijerstva a podijeljene su u pet
skupina ( u Pavia, Gržinić i Floričić 2014.):
![Page 48: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/48.jpg)
43
Slika 2.: Trendovi turističke potražnje u razvoju specijalizirane hotelske industrije
Fizičke aktivnosti i usmjerenost sportu:
- pustolovni turizam - planinski turizam - ronilački turizam - skijališni turizam - golf turizam - turizam sportskih manifestacija i
natjecanja
Okolišno usmjeren turizam:
- turizam nacionalnih parkova i parkova prirode
- ruralni i agroturizam - turizam parkova i arboretuma
Turizam usmjeren učenju:
- turizam usmjeren specijaliziranom obrazovanju
- kreativne radionice
Kulturni turizam:
- turizam kulturnih manifestacija - razgledavanje kulturnih obilježja - kulturni itinerari
Turizam orijentiran životnom stilu:
- „ruksak turizam“ - gastronomski turizam - turizam za osobe s posebnim potrebama - enološki turizam - zdravstveni turizam - turizam istospolnih zajednica
Izvor: Pavia, N, Gržinić, J. i Floričić, T., 2014.: Specialisation as a trend in modern hotel industry, Tourism and Hospitality Industry Congress proceesings Trends in tourism and Hospitality Industry, str. 263.
Prema Galičić i Laškarin (2016) stupanj specijalizacije koji hotel pruža, određuje tip i
vrstu gostiju koje se želi privući a određuje i imidž kojeg taj hotel stvara u javnosti.
Hrvatska prepoznaje važnost specijalizacije i standardizacije u hotelijerstvu stoga kreira
zakonodavni okvir te 2016. godine donosi Pravilnik o razvrstavanju, kategorizaciji i
posebnim standardima ugostiteljskih objekata iz skupine Hoteli kojim su između ostalog
definirani kriterij i standardi za specijalizaciju hotela nazvanim Hotelima posebnih
standarda.
![Page 49: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/49.jpg)
44
Prema navedenom Pravilniku objekti iz skupine hoteli razvrstavaju se sukladno
obveznim ugostiteljskim uslugama u vrste:
1. Hotel baština (heritage)
2. Difuzni hotel (ruralni tradicijski ambijenti, starogradske jezgre)
3. Hotel
4. Aparthotel
5. Turističko naselje
6. Turistički apartmani
7. Pansion
8. Integralni hotel (udruženi)
9. Lječilišne vrste; Lječilišni hotel baština, Lječilišni hotel, Lječilišni aparthotel, Lječilišno
turističko naselje, Lječilišni turistički apartmani, Lječilišni pansion, Lječilišni difuzni hotel i
Lječilišni integralni hotel
10. Hoteli posebnog standarda; Business (poslovni), Meetings (za sastanke), Congress
(kongresni), Club (klub), Casino (kasino), Holiday resort (odmorišni), Coastal Holiday
resort (priobalni odmorišni), Familiy (obiteljski), Small ˛& Friendly (mali i prijateljski),
Senior citizen (za starije osobe), Healt and Fitness (zdravlje i fitnes), Diving klub
(ronilački klub), Motel, Ski, za osobe s invaliditetom, Bike (za bicikliste).
Sukladno istom Pravilniku posebni standardi mogu se utvrditi kategoriziranom objektu
koji ima dodatne sadržaje, uređenje, opremu, uređaje i usluge prilagođene posebnim
zahtjevima gosta, a može se utvrditi za sljedeće vrste objekta: Hotel baština (Heritage),
Difuzni hotel, Hotel, Aparthotel, Turističko naselje, Turistički apartmani i Integralni hotel
(udruženi). Jedan objekt može imati najviše četiri vrste posebnih standarda, a za
razvrstavanje u vrstu Hotel posebnog standarda, koji nema kategorije, moraju biti
ispunjeni obvezni i izborni uvjeti za vrstu Hotel kategorije 4 zvjezdice te uvjeti za
određeni posebni standard.
Kad je riječ o specijaliziranim udrugama, strukovnim asocijacijama i/ili marketinškim
alijansama malih obiteljskih hotela, u nizu relevantnih primjera dobre poslovne prakse
kao primjer ukazuje se na Relais & Chateaux. Riječ je o jednoj od najpoznatijih
međunarodnih asocijacija malih hotela kategoriziranih s 4 ili 5 zvjezdica i prosječne
veličine oko 30 smještajnih jedinica, a koja objedinjava 515 objekata s ukupno 12.796
ključeva u 60 zemalja te koji zapošljavaju oko 22.000 djelatnika. Sve objekte
![Page 50: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/50.jpg)
45
karakterizira jedinstveni šarm koji proizlazi iz personaliziranog kontakta osoblja objekta
s gostima i njihove vrhunske uslužnosti, prepoznatljivog ugođaja i dizajna objekata,
vrhunskog kulinarskog doživljaja, ali i osiguranja mira, 'topline' i osjećaja pripadnosti.
Kvaliteta usluge kontrolira se temeljem anonimnih kontrola minimalno svake tri godine.
Osim središnjeg rezervacijskog sustava, asocijacija komunicira s tržištem i preko 14
specijaliziranih ureda u svijetu, izdaje brošuru u 600 tisuća primjeraka na 6 jezika,
specijalizirani 'lifestyle' magazin te informativne auto karte. 'On-line site' je dostupan na
6 jezika, a za komunikaciju s potencijalnim korisnicima/klijentima koriste se i društvene
mreže (Facebook i Twitter). Posebno valja naglasiti i činjenicu da, usprkos značajnim
razlikama u 'karakteru' svakog od objekata, svi njihovi vlasnici dijele zajedničke
vrijednosti i poštuju zajedničke, strogo postavljene, kriterije kvalitete. Ekskluzivnost
asocijacije potvrđuje i činjenica da članstvo podrazumijeva plaćanje obvezne pristojbe
koja se sastoji od fiksnog i varijabilnog dijela (veličina objekta, korištene usluge i sl.).
4.3. Heritage i difuzni hoteli u kontekstu kulturnog turizma
Činitelji koji utječu na razvoj turizma su Jadransko more s svojom čistoćom i toplinom,
duga i razvedena obala, ugodna klima, prirodni fenomeni, kulturno povijesna baština sa
tradicijom i manifestacijama. Treba navesti i razloge zašto Hrvatsku posjećuju većinom
turisti iz Europe. Hrvatska turistička ponuda pristupačna je europskim državama, kao
destinacija relativno je blizu svima te posjeduje bogat prirodni i kulturni sadržaj.
Hrvatska prošlost kao i kulturno povijesna baština imaju dodirne i međusobne točke s
određenim zemljama Europe. “Prošlost, tradicija, rimokatolička religija, poslovni kontakti
ranije i danas, EU kao najveći poslovno- trgovački partner, brojna hrvatske emigracija i
dr., stvaraju dobre pretpostavke za dolazak turista iz tih zemalja. Naravno, postoje
jezične prepreke, ali oni su naši dugogodišnji gosti i većina turističkih djelatnika i ostalo
stanovništvo receptivnog područja zna osnove jezika svojih gostiju.” (Jagić, 2008., str.
240.)
Heritage hotel ili hotel baština je hotel koji je osmišljen u starim, izvornim, povijesnim,
tradicijskim i ruralnim građevinama. U ovom objektu gostima se nudi usluga smještaja i
![Page 51: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/51.jpg)
46
doručka. Osim tradicijske i povijesne komponente da bi hotel baština dobio status ove
kategorije mora zadovoljavati neke preduvjete.
Kao funkcionalna jedna cjelina ili više cjelina neke građevine, svaka cjelina mora imati
poseban ulaz, horizontalnu i vertikalnu komunikaciju, prijemni hol s recepcijom,
najmanje pet smještajnih jedinica, ugostiteljski sadržaj za pripremu i usluživanje hrane,
pića i napitaka te zajednički sanitarni čvor. U funkciji turističke potrošnje hotelu baštini
dozvoljeno je da ima i neke druge sadržaje. Smještajne jedinice u ovakvim građevinama
su sobe, obiteljske sobe i hotelski apartmani.
„Historic Hotels of Europe“ je asocijacija formirana 1997. godine koja okuplja 17
nacionalnih udruga povijesnih hotela, dvoraca, palača/kurija u 21 zemlji Europe. Cilj
asocijacije je učinkovita promocija različitih nacionalnih kulturnih vrijednosti, povijesnog
nasljeđa i prepoznatljive arhitekture (graditeljske tradicije), sve u okviru zajedničkog
tržišnog nastupa. U okviru asocijacije danas djeluje više od 500 pojedinačnih objekata
pri čemu svaki od njih odražava različitost graditeljskog stila, teme i/ili ugođaja, čime se
gostu pruža jedinstveno iskustvo i doživljaj specifičnog kulturnog naslijeđa pojedine
zemlje. Sve je to, nadalje, popraćene profinjenim smještajem, vrhunskom
gastronomijom i primjerenom uslužnošću osoblja. Kvaliteta usluge osigurava se
posredno, temeljem anonimnog glasovanja korisnika usluge. Naime, svake godine,
temeljem on-line glasovanja gostiju, biraju se najbolji predstavnici u 10 kategorija
(gradski hotel, hotel u ruralnom okružju, hotel uz vodu, hotel s posebnom pričom, hotel
dvorac, najbolji restoran u hotelu, hotel s najboljom brigom o gostu, najromantičniji
hotel, spa hotel).“ (Institut za turizam, 2013.)
Primjer heritage hotela u svijetu je najstariji tradicionalni japanski Hotel Nishiyama
Onsen Keiunkan u Yamanashiju u Japanu smješten među brojnim termalnim izvorima u
planinama Kyoto. „Uređen tradicionalno poznat je kao najstariji hotel na svijetu. Neki
čak tvrde da je ovo možda i najstariji poslovni objekt na svijetu koji neprestano posluje.
Hotel radi više od tisuću godina a ugostio je sve vrste posjetilaca – od drevnih
samuraja, pa sve do modernih turista. Osnovan je 705. godine kao tradicionalni “Onsen”
ili “termalni izvor” kroz ideju pomoćnika sina vladajućeg cara. Prirodni termalni izvori u
području su bili idealni za opuštanje i ozdravljenje vojnika i visokih zvaničnika, među
kojima su bili brojni samuraji i poznati Šoguni, feudalne vojskovođe u Japanu koje su
![Page 52: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/52.jpg)
47
ponekad imale veće ovlasti i od samog cara. Od trenutka kada je osnovan, hotel
Keiunkan Onsen prenosi se s koljena na koljeno kroz članove iste obitelji. Do današnjeg
dana hotelom su upravljale 52 generacije potomaka, a svaka od njih je dodatno
uređivala prostor i modernizirala ga u skladu sa vremenom u kojom su živjeli. Danas je
hotel znatno veći nego što je bio prije 1 300 godina, ali izgled i dojam je ostao
iznenađujuće nepromijenjen. Usprkos modernim sadržajima, jednostavan, smirujući
dizajn prostora i prirodnog okruženja stvaraju osjećaj u posjetiocima kao da se nalaze u
drevnom Japanu.
Hotel je primjer očuvanja tradicionalnog izgleda japanske kulture. Nudi smještaj u 35
apartmana uređenih u japanskom minimalističkom stilu te upotrebu brojnih bazena s
termalnom vodom koja izvire nedaleko hotela. Hrana su lokalni specijaliteti od ribe i
povrća.
U britanskom Walesu djeluje staro kameno zdanje Gladstone’s Library koje osim što je
prvotno knjižnica povijesnih knjiga i rukopisa, nudi mogućnost smještaja u retro sobama
prepunih vrijednih povijesnih knjiga i usluge prehrane u restoranu.
Hrvatski primjer dobre prakse u revitalizaciji kulturne baštine u hotelijerske svrhe je
heritage Hotel Antiqueu Splitu. Heritage Hotel Antique u Splitu jedan je od
najreprezentativnijih hotela takvog karaktera u novije vrijeme u Hrvatskoj. Smješten je u
prostoru Dioklecijanove palače te je nedavno u St. Moritzu osvojio World Luxury Hotel
Awards priznanje u kategoriji najboljeg heritage hotela. Prema kategoriji ljubaznosti
hotel je dobio nominaciju za najbolji svjetski hotel po kategoriji International Hospitality
Award. Hotel Antique otvoren je 2014. godine dok je 2016. godine počeo djelovati kao
heritage hotel jer omogućuje smještaj u povijesnom zdanju. Hotel je smješten na
stražnjoj strani Peristila koji je u prošlosti predstavljao razdvajanje sjevernog dijela koji
je bio namijenjen slugama, od južnog dijela u kojem se nalazio Dioklecijan. Danas
Peristil zbog dobre akustike služi kao prirodna otvorena scena za glazbene i dramske
spektakle. Na Peristilu se nalazi najstarija katedrala na svijetu, katedrala Sv. Duje koji je
bio pogubljen za vladavine cara Dioklecijana. Hotel nudi smještaj na tri etaže u osam
dvokrevetnih soba. Zanimljivost i prepoznatljivost Hotela Antique je neposredna blizina i
pogled kroz prozor na brojne manifestacije kao što su Splitsko ljeto i koncerti.
![Page 53: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/53.jpg)
48
Slika 3.: Priznanje World Luxury Hotel Awards splitskom hotelu Heritage Hotel Antique, za heritage hotel u 2017. godini
Izvor: http://antique-split.com/, 21.03.2018.
Osim heritage hotela koji su karakteristični svojim povijesno – kulturnim vrijednostima
unutar i izvan objekta, u domenu prikaza tradicijskog načina života uključeni su i difuzni
hoteli.
Prvi difuzni hoteli nastali su nakon prirodne katastrofe koja je pogodila sjevernu Italiju.
Nakon potresa 1976. godine koje je zahvatilo talijansku regiju Friuliu, stanovništvo se
iselilo u urbana mjesta. Starija populacija koje je bilo relativno malo, ostala je na
razrušenom području. Kako bi se spriječilo kulturno, socijalno, društveno i ekonomsko
propadanje, država uspješno revitalizira područje na način prepoznavanja kulturne
baštine i tradicije te lokalnih obrta. U fazi obnove područja rodila se nova turistička ideja
glede smještaja. Najvažnije je bilo privući iseljeno stanovništvo koje je obnovilo na
tradicionalni način kuće te ih ponudilo tržištu. Na taj način nastali su difuzni hoteli koji
nude smještaj u raspršenim zasebnim smještajnim objektima na širem području mjesta.
Zasebne smještajne jedinice su sobe, apartmani ili kuće. Poželjno je da je svaka
smještajna jedinici uređena na drugačiji način koji opisuje tradiciju lokaliteta i šireg
područja. Zajedničko svim smještajnim jedinicama zajednička je recepcija koja je srce
razgranatih jedinica od kuda se vrši organizacija poslovanja. Svaka smještajna jedinica
može biti u različitom vlasništvu međutim važno je da sve smještajne jedinice posjeduju
kulturni značaj kraja u kojem se nalaze. Kod difuznih hotela osim doživljaja povijesnog,
arhitektonskog i kulturnog značaja koje pružaju smještajne jedinice ističe se povezanost
![Page 54: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/54.jpg)
49
lokalnog stanovništva sa turistima. Smještajne jedinice nalaze se na širem području
starih povijesnih jezgri, starih ruralnih domaćinstava Gosti koristeći ovakav smještaj
postaju dio lokalnog života sudjelujući na mjesnim manifestacijama i koristeći proizvode
lokalne proizvodnje. Dodatne usluge difuznih hotela su: prostor za čitanje i korištenje
knjižnica, trgovina lokalnim proizvodima, iznajmljivanje plovila ili vozila, održavanje
raznih tečajeva, organiziranje izleta ili različitih radionica, posjet vinarijama te
proizvodnjama poljoprivrednih proizvoda, gastronomske radionice, korištenje
konferencijskih dvorana.
„Danas u Italiji (http://www.hotelijer.hr) posluje oko 60-tak difuznih hotela (albergo
disperso), a naše je ministarstvo turizma u novoj Strategiji razvoja hrvatskog turizma do
2020. godine, modelom difuznog hotela dala prioritet u razvoju privatnog smještaja.
Uvođenjem ovakvog oblika integracije smještajnih i ugostiteljskih kapaciteta, Šibenik bi
bio prvi grad u Hrvatskoj koji bi pokrenuo takvu inicijativu, a osnovna ideja je stavljanje u
funkciju građevina unutar povijesne jezgre grada kojima se daje nova vrijednost kroz
turističke usluge te povezivanje postojeće ponude privatnog smještaja.“
Republika Hrvatska obiluje starim povijesnim jezgrama kako na jadranskoj obali i
otocima tako i u kontinentalnoj Hrvatskoj u kojima bi se osnivanjem difuznih hotela
znatno poboljšala ponuda smještaja, produžila prosječna godišnja popunjenost ali i
privukli gosti više platežne moći.
Prvi hrvatski difuzni hotel je „Ražnjevića dvori“ koji potvrđuje kategoriju od 2017. godine
i u sustavu je turističkog poduzeća Ilirija d.d. Nalazi se u sjevernoj Dalmaciji, u općini
Polača. Ovaj difuzni hotel čine šest odvojenih kamenih objekata koji su nastali
rekonstrukcijom i prenamjenom iz starog obiteljskog imanja veličine oko 2 ha. Osim
očuvanja lokalne arhitekture i tradicijskog načina života po čemu je ovaj hotelski
smještaj karakteriziran nudi se visoka kvaliteta u smještajnim objektima. Osim
smještajnih objekata difuzni hotel omogućava održavanje sastanaka, gala večera i
raznih okupljanja koji zahtijevaju specifičnost prostora i okruženja. Specifičnost
hotelskog okruženja je vinoteka, uljara, vinograd i maslinik.
Prema Pravilniku o razvrstavanju, kategorizaciji i posebnim standardima ugostiteljskih
objekata iz skupine Hoteli, difuzni hotel je objekt u kojem se gostima pružaju usluge
smještaja i doručka. Difuzni hotel mora biti u pretežito starim, tradicijskim, povijesnim,
![Page 55: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/55.jpg)
50
ruralno-urbanim strukturama i građevinama, uređen i opremljen na tradicijski način.
Difuzni hotel je funkcionalna cjelina koju čine tri i više građevina i/ili dijelova građevina
uklopljenih u lokalnu sredinu i način života na području jednog naselja. Svaka građevina
ili dio građevine mora imati zasebni ulaz, horizontalne i vertikalne komunikacije.
Građevine i/ili dijelovi građevina hotela mogu biti rasprostranjeni po cijelom naselju
između objekata drugih namjena. Ugostiteljski sadržaji u kojima se pružaju ugostiteljske
usluge mogu biti odvojeni javnom ili zajedničkom površinom. U ugostiteljske sadržaje
(recepcija, smještajne jedinice, sadržaji za pripremu i usluživanje jela, pića i napitaka i
drugo) može se ulaziti neposredno iz vanjskog prostora.
Difuzni hotel mora imati: prijemni hol s recepcijom, zajedničku prostoriju za boravak,
smještajne jedinice, zajednički sanitarni čvor, a može imati i druge sadržaje u funkciji
turističke potrošnje. Smještajne jedinice u Difuznom hotelu mogu biti: sobe, obiteljske
sobe, hotelski apartmani, studio apartmani i apartmani.
4.4. Tematski i neuobičajeni hotelski smještajni objekti
Tematizirano hotelijerstvo nastaje kao potreba da se zadovolje sve raznovrsnije potrebe
suvremenog turista u cilju stvaranja konkurentske prednosti diferenciranom hotelskom
ponudom. Hoteli stoga odabiru temu oko koje grade svoju prepoznatljivost i priču.
Polazeći, najčešće, od resursa i atrakcija u destinaciji, teme mogu biti vezane za
prirodne, urbane, kulturne, povijesne i druge resurse ali i potpuno nove teme nevezane
za destinaciju. Hoteli se tako mogu tematizirati na umjetnost, dizajn, vinarstvo, baštinu i
najčešće se temelje na kulturi odnosno kulturnim resursima i mogućnostima destinacije.
Najčešći motivi dolaska turista u Hrvatsku su, osim tradicionalnog turizma „sunca i
mora“, kulturni i eno-gastronomski turizam. Iz tog razloga, Hrvatska bi, kojoj je cilj,
prema Strategiji razvoja turizma, razviti kulturni odnosno selektivne oblike turizma
trebala imati razvijenu cjelokupnu infrastrukturu i usluge (Pavia, Floričić, 2015. str. 125.)
namijenjene gostu takvog profila. Sukladno brojnim istraživanjima turisti inspirirani
kulturom imaju veći stupanj obrazovanja, veća primanja i općenito bolji životni standard
pa se očekuje da će njihova potrošnja u destinaciji biti veća od primjerice turista
masovnog turizma, ali su i njihova očekivanja veća. Tematiziranim hotelima destinacija
![Page 56: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/56.jpg)
51
može privući takav profil gosta koji želi iskusiti kompletan doživljaj koji osim obilježja
kulturnih atrakcija destinacije uključuje i hotelski smještaj.
Prema Paviji, Floričić i Cerović (2016. str. 251.) dodatna vrijednost atrakcijske resursne
osnove može se postići turističkom valorizacijom i održivim hotelijerstvom koja tako
postaje nova turistička atrakcija. Obnova i prenamjena napuštenih sela i zapuštenih
starogradskih jezgri kao i obnova i prenamjena devastirane i napuštene vojne i
industrijske baštine, obnova starih, povijesnih farma i postrojenja (stare uljare, vinarije,
silosi…) neki su od primjera gdje hotelska industrija tematskim hotelima može dati svoj
doprinos valorizaciji kulturne baštine i održivom razvoju i urbanoj regeneraciji.
Hoteli budućnosti će, sudeći prema opisanim trendovima, morati prilagoditi svoje
poslovanje prije svega postulatima održivog razvoja. Turizam i hotelijerstvo imaju veliki
utjecaj na okoliš. Svjesnost i težnje održivom razvoju u hotelijerstvu sve je prisutnija,
poglavito stoga što je takva svjesnost sve prisutnija kod gosta i pokazuje trend rasta.
Očuvanje okoliša postaje važno pitanje. Države svijeta, pa tako i Hrvatska uvode
certifikate u hotelijerskog industriji koje na taj način potiču i podupire „zeleno“
poslovanje i „zelene“ investicije što omogućava distinkciju hotela u očima potencijalnih
gostiju (Galičić i Laškarin, 2016.) Hoteli će u svoje poslovanje inkorporirati tehnološke
inovacije kao što su platforme koje pružaju visoka tehnološka rješenja (npr. proširena i
virtualna stvarnost i virtualni putnički agenti) a koja potencijalnom posjetitelju omogućuju
brzu rezervaciju te pružaju sve potrebne informacije o smještaju, osnovnim i dodatnim
uslugama te samoj destinaciji i događanjima u istoj. Visoka tehnologija omogućit će
višestruke koristi i s aspekta mogućnosti prikupljanja informacija o preferencijama
posjetitelja (Deloitte, 2017.).
Hotelijerstvo će se sve više prilagođavati gostu uključivanjem personalizirane usluge u
sve više segmenata, kao primjerice personaliziranu sobu, osnovne i dodatne usluge,
personaliziranu komunikaciju prije, u tijeku i nakon boravka, specijalizirati se u
određenom segmentu, tematizirati hotele, uključiti lokalne proizvode i usluge te lokalno
stanovništvo, koristeći pritom tehnološke inovacije i u pogledu dizajna hotela i hotelskih
usluga, kako bi se diferencirali od ostale hotelske ponude te postali prepoznatljivi.
(Delloite, 2017., Galičić i Laškarin, 2016.)
![Page 57: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/57.jpg)
52
Hotele budućnosti karakterizirat će uporaba visoke tehnologije: robota, raznih gadgeta,
ekrana na dodir ali i futuristički dizajn, uporaba eko održivih materijala u svim
segmentima od gradnje do poslovanja te personalizirana usluga.
Kao primjer ističe se hotel Krystall koji će se nalaziti u mjestu Tromsø u Norveškoji koji
je u procesu planiranja i dizajniranja.
Novi, plutajući, eko-hotel dizajniran u obliku ledenih kristala bit će smješten u
norveškom fjordu pokraj Tromsa. Luksuzni, održivi hotel s 5. zvjezdica, futurističkog
dizajna, prozirnih zidnih stijena, ogromnih prozora s koji će gosti moći promatrati
prirodni fenomen auroru borealis iz svih kutova, iz soba, također dizajniranih u obliku
kristala, i prozirnih hodnika, odlično će se uklopiti u zimski ambijent te valorizirati
prirodnu baštinu Norveške. Hotel će biti u potpunosti samoodrživ, promjera 120 metara,
a raspolagat će s 86 komfornih soba, konferencijskim dvoranama, termalnim
površinama, wellness i fitness centrom. Gosti će do plutajućeg hotela, budući da se radi
o samostalnoj strukturi koja će se postaviti na bloku cementa, pristizati brodovima.
Otvaranje hotela bilo je predviđeno za 2016. godinu, međutim još uvijek nije stavljen u
funkciju.
4.5. Istraživanje primjera dobre prakse suvremenih hotela i hotela budućnosti
U ovom poglavlju prikazat će se primjeri suvremenog hotelijerstva kroz specijalizirane i
tematizirane hotele u svijetu i Hrvatskoj te primjere hotela budućnosti.
1. Art Hoteli
Art hoteli inspirirani su umjetnošću te njihovu unutrašnjost krase djela raznih pravaca
umjetnosti eminentnih, ali i manje poznatih te lokalnih umjetnika.
21c Museum Hotels, Louisville, US
21c Museum Hotels u Louisville, Kentucky, SAD, boutique hotel, posluje više od 10
godina čije izložbe umjetnina mogu razgledati gosti, ali i lokalno stanovništvo. Smješten
u samom centru povijesnog dijela Louisvilla prvi je otvoreni hotel u nizu 21c Museum
Hotela. Raspolaže zavidnom kolekcijom dijela suvremene umjetnosti eminentnih
umjetnika. Gosti mogu razgledati trenutnu izložbu, objedovati u hvaljenom restoranu
![Page 58: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/58.jpg)
53
Proff on main s pogledom na instalaciju The Practices of Everyday Life iznimno
cijenjene grupe umjetnika suvremene umjetnosti koji djeluje pod nazivom Fallen Fruit.
Radi se o instalaciji na zidu restorana koja prikazuje povijest Kentuckya i SAD-a,
svojevrsni kolaž novinskih članaka, fragmenata fotografija i dokumenata, stranica
dnevnika, starih animiranih filmova, zapisa poznatog govora predsjednika Abrahama
Lincolna iz 1863. godine „Gettysburg Address“, fotografija iz školskih godišnjaka te
raznih drugih predmeta uključujući i skulpture izrađene od umjetnika. Gosti, također,
mogu spavati u sobi odnosno raznobojnoj instalaciji „site- specific“ umjetnost Asleep in
the Cyclone te uživati u mnogim drugim djelima suvremene umjetnosti. Zanimljiv
koncept privlačan gostima omogućio je hotelu širenje na još osam gradova diljem SAD-
a.
(https://www.21cmuseumhotels.com)
Hotel Adriatic Rovinj
Hotel Adriatic u Rovinju obnovljen je 2015. godine. Radi se o hotelu smještenom u
zaštićenoj starogradskoj jezgri. Obnovom se nastojao sačuvati i valorizirati vanjski
izgled objekta čija povijest seže još od 1892. kada je sagrađena kavana. Potom je neko
vrijeme bila svratište, a 1913. austrijski supružnici Maria i Louis Löffler na istom su
mjestu izgradili hotel po tadašnjim suvremenim standardima. Objekt je kroz povijest
često mijenjao namjenu da bi 1952. godine s počecima jugoslavenskog turizma
nastavio poslovanje hotela s 45 kreveta te ga kao takvog vežu za početke rovinjskog
turizma. Investicijom od 30 milijuna kuna postigao se sklad tradicije i suvremenosti, a
kako kažu iz Adriatica „hotel je istovremeno i star i nov.“ Impresivnom kolekcijom
umjetnina hrvatskih i međunarodno priznatih umjetnika unesen je suvremeni duh te
postaje nezaobilazno odredište ljubitelja umjetnina. Kolekciju čine više od stotine
izloženih umjetnina. Hotel raspolaže s 18 luksuznih soba i apartmana u kojima su osim
izloženih umjetničkih slika postavljene i instalacije istaknutih umjetnika. (Službeni
turistički portal Istre, 2016.)
2. Vinski hoteli
Kao jedna od zanimljivih tematizacija hotela je vino i vinogradarstvo u svim njegovim
oblicima: kušanje i edukacije u području poznavanja vina, proizvodnja, ljepota
vinogradarskih krajolika, berba grožđa i slično. Vino i vinska kultura postaje interes
mnogih a poznavanje istih postaje svojevrsni prestiž.
![Page 59: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/59.jpg)
54
Wine Hotels Collection
Riječ je marketinškoj asocijaciji koja okuplja 68 izrazito tematiziranih/trendseterskih
'vinskih' hotela širem svijeta (Argentina, Portugal, Španjolska, Francuska, Čile, Italija,
Južna Afrika, Hrvatska, Urugvaj, Mađarska). Asocijacija je kreirana ponajviše s ciljem
udovoljavanja sve izraženijoj globalno rastućoj potražnji u domeni samonagrađivanja,
odnosno u cilju privlačenja ljubitelja vina, poklonika turizma vina i hedonista iz cijelog
svijeta. U tom smislu članove asocijacije čine najbolji vinski hoteli, hoteli u okruženju
vinograda kao i hoteli u vinskim regijama. Svi smještajni objekti vrhunski su opremljeni,
smješteni u izuzetno atraktivnom okruženju i nude maksimalno individualiziranu uslugu.
Isto tako, svi smještajni objekti su u mogućnosti udovoljiti očekivanjima/zahtjevima
gostiju u svakom mogućem detalju. Wine Collection hoteli pokrivaju cjelokupni lanac
vrijednosti u sferi turizma vina, uključujući i mogućnost kupovine vina proizvedenog u
drugim članicama asocijacije. Isto tako, asocijacija organizira različite tematizirane
vinske ture/aranžmane i najpoznatije vinske regije svijeta. Posebno obilježje ove
asocijacije je i mogućnost davanja različitih konzultantskih usluga svim potencijalnim
investitorima/poduzetnicima zainteresiranim za ulaganje u 'vinske hotele', pri čemu
osobito u segmentu managementa, marketinga i tržišne komunikacije. Osim središnjeg
rezervacijskog sustava, asocijacija izdaje izuzetno atraktivnu on-line brošuru.
(Nacionalni program razvoja malog obiteljskog hotelijerstva, 2013.)
Hotel Quitna Nova se Nossa Sehnora do Cormo, Covas do Douro, Douro
Mali, obiteljski, boutique hotel Quitna Nova se Nossa Sehnora do Cormo u Covas do
Duoro, prvi vinski hotel u Portugalu, smješten u jednoj od najpoznatijih vinskih regija, u
blizini Porta, okružen prekrasnim krajolikom valovitih vinograda u obnovljenoj plemićkoj
kući. Hotel, u blizini male kapelice iz 18. stoljeća (popularna za vjenčanja), raspolaže s
11 komfornih soba, odličnim restoranom i vlastitim vinima. Hotel s okolicom predstavlja
vinski muzej onsite, koji priča priču regije vina s 500 izložaka iz 19. i 20 stoljeća
prikupljenih od članova obitelji Amorim ujedno i vlasnika posjeda. U hotelu se nalazi i
mala trgovina u kojoj se prodaju domaće pripravljeni čajevi, džemovi i maslinovo ulje.
Gosti hotela mogu sudjelovati u berbi grožđa ili postati proizvođači vina na jedan dan.
(The Telegraph, 2018.)
![Page 60: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/60.jpg)
55
Hotel Meneghetti, Bale
Hotel Meneghetti smješten je u Istri, nedaleko gradića Bale i otočja Brijuni, na
nekadašnjem posjedu, stanciji sagrađenoj u bijelom kamenu koja je služila za predah
austrijskim časnicima. Stanciju, 2001. godine preuzima i obnavlja obitelj Plišo te
zasađuje nova stabla masline i vinove loze. Stancija je prvotno zamišljena kao luksuzna
vila za odmor ali je kasnijih godina dodavanjem novih sadržaja i ponovnim
preuređenjem postala wine hotel s gourmet restoranom te radnom vinarijom dok je
brigu o vinu preuzeo svjetski poznati talijanski enolog Walter Filiputtu te tako postaje
vrlo cijenjena vinska i gastronomska destinacija. Hotel raspolaže s 25 luksuznih
jedinica, što soba, apartmana i rezidencija, spa centrom, fitnessom i saunom te ukupno
3 vanjska i unutarnja bazena. Hotel je od 2013. godine član međunarodne obitelji
ekskluzivnih hotela i restorana Relais & Chateaux, a dobitnik je i brojnih nagrada
priznanja, od kojih se ističu izbor u deset najboljih svjetskih hotela po izboru gostiju
Booking.coma za 2014. godinu, te izbor u deset najboljih europskih food hotela po
izboru magazina Geo Saison za 2016. godinu.
3. Dizajn hoteli
Hoteli s naglaskom na dizajn posvećuju veliku pažnju vanjskom i unutarnju izgledu i
uređenju. Najčešće su dizajnirani od strane poznatih arhitekata i dizajnera te kao takvi
postaju idealno mjesto boravka visokovrijednih gostiju koji cijene vrhunski dizajn.
Hotel Mandarin Oriental, Milano
Hotel Mandarin Oriental s pet zvjezdica ukusno kombinira elegantni talijanski dizajn s
orijentalnim detaljima. Smješten u gradskom centru Milana, u potpuno obnovljenoj
zgradi sagrađenoj u 19. stoljeću. Renoviranje hotela potpisuju svjetski poznati arhitekti i
dizajneri Antonio Citterio i Patricia Viel. Suvremeni interijer inspiriran je milanskim
kućama više srednje klase tridesetih godina prošlog stoljeća. Hotel raspolaže sa 104
sobe uključujući i 32 suite soba. Interijer je opremljen namještajem renomiranih
dizajnerskih brendova kao što su B&B Italija, Maalto i Fleform collection.
(https://www.mandarinoriental.com).
Hotel Lone, Rovinj
Hotel Lone u Rovinju prvi je dizajnerski hotel s pet zvjezdica Hrvatskoj. Maistrino
ulaganje u izgradnju Hotela Lone u visini od 339 milijuna kuna predstavlja jednu od
![Page 61: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/61.jpg)
56
najvećih greenfield investicija u hrvatskom turizmu posljednjih godina s 150 novih radnih
mjesta (www.poslovni.hr). Za gradnju hotela angažiran je arhitektonski studio 3LHD pod
vodstvom renomiranog arhitekta Slivija Novaka, za uređenje interijera zaslužni su grupa
produkt dizajnera Numen, modna diznajnerica iz studija I-gle te konceptualni umjetnici
Ivana Franka i Slivijo Vujičić dok vizualni identitet Hotela potpisuje marketinška agencija
Bruketa&Žinić.Hotel je smješten na obali, udaljen pedesetak metara od mora, okružen
borovima park šume Zlatni rt. Ističe se jednostavnim linijama i funkcionalnosti sadržaja
koji se stapaju se s atraktivnošću okoliša. Raspolaže s 236 vrhunski opremljenih soba i
12 komfornih suiteova. (www.maistra.com/hr/hotel-lone-rovinj).
4. Boutique hotel
Terminološki boutique hoteli predstavljaju manje, ili male hotele sa 10 do 50 soba,
naglašene osobnosti, ugodnih gabarita i posebnog ugođaja. Neovisno o tome pripada li
pojedincu, ili luksuznom hotelskom lancu (može biti i izdvojeno krilo nekog većeg
hotela), posebno su naglašene stilske karakteristike uređenja, svojevrstan luksuz te
nesvakidašnja ponuda i doživljaj. Izlaze iz okvira sterilnih hotelskih lanaca svojim
umirujućim uređenjem, visokokvalitetnom uslugom i ponudom. Nastali su kao odgovor
zahtjevnijoj klijenteli zasićenoj standardnom ponudom, koja traži nešto novo, drukčije,
ekskluzivnije. Iako kategorizacija po zvjezdicama nije apsolutan kriterij kvalitete, veći
broj zvjezdica garantira i veći broj sadržaja, poput spa i wellness oaze, dizajnerski
namještaj, ali i bolje pozicioniranje na tržištu. Naime, u Hrvatskoj ne postoji
standardizacija boutique hotela kao zasebnih objekata, a hoteli nastali preuređenjem
objekata povijesne baštine često ne mogu dobiti višu kategorizaciju bez obzira na
ekskluzivnu ponudu, zbog arhitektonskih i konzervatorskih zapreka- nižih stropova,
uskih hodnika i prozorskih otvora, koji se ne smiju adaptirati. Smješteni su u većim
gradovima, gdje je intencija gosta ka dobroj zabavi, turističkom razgledavanju
znamenitosti i sl., ali i u prirodnim resorima za odmor, posebice uz morsku obalu, što je
u Hrvatskoj najčešći slučaj. Povijesno datiraju iz osamdesetih godina prošlog stoljeća,
kad su izgrađeni prvi boutique hoteli u New Yorku i Londonu. Pionir je „Morgans Hotel“
iz New Yorka, kojega je dizajnirala Andree Putman u prepoznatljivim crno- bijelim
keramičkim i tekstilnim oblogama. Hrvatskih boutique hotela najviše ima u Istri i
Dalmaciji, a specifični su u odnosu na inozemne po njegovanju autohtonog, tradicijskog
ugođaja, vrhunske gastronomije i enologije. Većinom su usmjereni na sezonski turizam,
međutim, sve veći trend je da se zadrži život i kroz godinu, i to brojnim sadržajima poput
![Page 62: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/62.jpg)
57
likovnih radionica, manjih kongresa, odlazaka u prirodu u sezonska branja plodova.
(Beljić-Kušić 2014)
Boutique hotel Almayer Art & Heritage Hotel
Boutique hotel Almayer Art & Heritage smješten je u Zadru u starogradskoj jezgri.
Kategoriziran s 4 zvjezdice posjeduje 9 smještajnih jedinica, tajni vrt i bistro Corte Vino
& More. Okružen je zaštićenim kulturnim spomenicima. Nekad ruševni objekt danas
predstavlja jedinstveni art hotel i galeriju baštine, suvremene umjetnosti i dizajna.
Uređenje hotela vodio je Boris Ružić dizajner iz Istre. Hotel ima svrhu galerije jer izlaže
suvremena umjetnička djela i dizajnerski namještaj. Tajni vrt je dvorište hotela bogato
antičkim i venecijanskim nasljeđem. Uređenjem vrta i eksterijera hotela bavili su se
Marin Supičić krajobrazni arhitekt i Ante Filipović Grčić grafički dizajner.
![Page 63: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/63.jpg)
58
5. ISTRAŽIVANJE HERITAGE HOTELA KURIJA JANKOVIĆ,
VIROVITICA – KULTURNA BAŠTINA I KONKURENTNOST
SPECIJALIZIRANOG HOTELIJERSTVA
Kao uspješan primjer prenamjene jednog povijesnog zdanja u heritage hotel u daljnjem
tekstu uzet je primjer hotela Kurija Janković iz Virovitice. Ovaj heritage hotel je u 2017.
godini prema podacima s e-Visitora ostvario veliki značaj u porastu noćenja te je
ostvareno 2 547 noćenja. Hotel Kurija Janković osim očuvane kulturno-prirodne baštine
gostima nudi namirnice ukomponirane u tradicionalne obroke slavonsko – podravskog
kraja time zaokružujući sliku života kroz unikatan doživljaj.
Direktorica hotela Sanja Sudar putem elektroničke pošte odgovorila je na postavljenja
pitanja i na taj način objasnila povijest kurije, njezinu namjenu kroz povijest te značaj
specijalizacije u kulturnom smislu.
1. Kako je tekao put od početka ideje do ostvarenja cilja da se kurija prenamijeni u
heritage hotel? Što se nalazilo i koja je bila namjena prije nego ste preuzeli
vlasništvo nad objektom? Kada kurija prelazi u heritage hotel i da li ste zadovoljni
poslovanjem?
Tijekom 19. stoljeća razne plemićke obitelji podižu dvorce, kurije i ljetnikovce. U selu
Kapla Dvor, 7 km od sjeverno do Virovitice, nalazi se Kurija Janković. Jednokatno
zdanje potječe iz kasnobarokne gradnje koje je u kasnijim pregradnjama dobilo
klasicističke oznake. Kurija je najvjerojatnije sagrađena početkom 19. stoljeća, no
današnje odlike dobila je uglavnom u vrijeme vlasnika Geze pl. Jankovića oko 1880.
godine. Kurija je bila sjedište ovećeg vlastelinskog imanja Lukač. Vlastelinski posjed i
kuriju početkom 20. stoljeća kupuje Arpad 1. Karolyi koji je na zgradi napravio manje
preinake i dogradnje. U njegovo vrijeme posjed je bio poznat po uzgoju šparoga i
jahaćih konja. Nakon njegove smrti (oko 1930. godine) lukački posjed nasljeđuju
njegova djeca Ferenz, Arpad 2. i Elizabeta. Nakon odlaska obitelji Karolyi u Zagreb
1939. godine posjed je vlasništvo štedionica, a 1942. kupuje ga nekoliko doseljenih
obitelji iz Hrvatskog zagorja. Godine 1964. dio posjeda i kurija predani su na upravljanje
Lovačkom društvu Lukač. Međutim, već tada obnova kurije nije uspjela, no imala je
![Page 64: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/64.jpg)
59
svojstvo kulturnog dobra te je zaštićena kao spomenik kulture. Sve do sedamdesetih
godina kurija je imala određenu namjenu te je bila razmjerno dobro održavana. Do
sredine osamdesetih služila je kao škola koju su pohađala djeca Kapele Dvora i
obližnjih sela. Virovitičko-podravska županija 2012. godine kupuje kuriju te ju obnavlja u
okviru projekta Drava4Enjoy.
Inicijator i nositelj projekta, koji je sufinanciran sredstvima Europske unije iz IPA
prekograničnog programa Mađarska-Hrvatska 2007-2013., je Virovitičko-podravska
županija, a partneri na projektu su Grad Szentlőrinc i VIDRA – Agencija za regionalni
razvoj Virovitičko-podravske županije. Ukupna vrijednost projekta je 2.215.972,33 eura
(iznos sufinanciranja EU je 1.798.575,23 eura).
Hrvatska slovi kao „zemlja 1000 otoka“, no malo je poznato da smo i zemlja koja ima
preko 1300 dvoraca i kurija. Na području Virovitičko – podravske županije nalazi se
desetak dvoraca i kurija. Tijekom XIX. stoljeća na prostoru županije razne plemićke
obitelji podižu dvorce, kurije i ljetnikovce koji danas predstavljaju značajan dio kulturno-
povijesne baštine, no uglavnom su u ruševnom stanju.
Provedba projekta „Biciklističke staze uz Dravu“, kao i provedba projekta
„Drava4Enjoy“, započela je u travnju 2013., a projekti su privedeni kraju u studenom
2014. godine. U 20 mjeseci provedbe ostvareni su svi zadani ciljevi.
U sklopu navedenih projekata označeno je preko 600 kilometara biciklističkih staza,
postavljene su info table s kartama kako bi biciklisti imali na raspolaganju pregled
biciklističkih staza Virovitičko-podravske županije s informacijama o turističkim
atrakcijama na rutama, a izrađena je i GPS aplikacija koja je dostupna svima. Biciklisti
će se imati prilike odmoriti na tri lokacije i pritom uživati u ponudi obližnjih turističkih
objekata.
Dovršetkom projekata „Drava4Enjoy“ i „Biciklističke staze uz Dravu“, upotpunjene su
prirodne ljepote Virovitičko-podravske županije, što bi trebalo doprinijeti razvoju razvoju
turizma kontinentalnog dijela Hrvatske, kao i pozicioniranju županije u razvoju
biciklizma.
![Page 65: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/65.jpg)
60
2. S kojim ste se sve zaprekama susreli, koje ste zakonske preduvjete morali
zadovoljiti da postane heritage hotel? Što biste promijenili s obzirom na praksu
koju imate?
Kurija Janković nema status zaštićenog kulturnog dobra, ali se njezinom obnovom želio
zadržati izvorni oblik.
Pažljivim izvođenjem građevinskih radova uspjeli su se zadržati izvorni gabariti te joj je
vraćen stari sjaj. Danas je Kurija Janković zasigurno jedan od najljepših malih hotela
kontinentalne Hrvatske koji odiše elegancijom i otmjenošću.
U unutarnjem uređenju naglasak je stavljen na drvo kao stoljećima važan resurs
virovitičkog kraja. Rezultati obnove su uistinu impresivni. Ulaskom u hotel kao da ulazite
u povijest, u neka davna plemićka vremena. Drveni lukovi, zidovi, klasični namještaj –
sve odiše smirenošću te kao da poziva gosta da se opusti i zaboravi na gradsku vrevu.
Kako bi se zadržao duh povijesti, interijer soba je također uređen u klasičnom stilu, a
posebna pažnja je dana teksturi zidova i detaljima. Svaki gost tako doslovno može
doživjeti kako je to „spavati u povijesti“. Uz 18 bogato opremljenih soba, gostima su
dostupni restoran, caffe bar, konferencijska dvorana, soba za sastanke, suvenirnica te
najam bicikala.
Nakon obnove cilj je svakako bio dobivanje kategorizacije hotela baštine ili heritage
hotela s obzirom da je riječ o hotelu koji je otvoren u povijesnoj građevini koja je od
iznimne vrijednosti za naš kraj. Kako bi kulturna baština živjela, nije ju dovoljno obnoviti
i ponovno prepustiti zubu vremena. Baštini treba život. Život koji smo dali Kuriji Janković
je upravo kroz njezinu funkciju hotela. Gosti redovito ostaju oduševljeni kvalitetom
smještaja, ali i povijesnom vrijednošću objekta u kojem borave. Heritage hoteli
predstavljaju idealan način kako kulturnu baštinu staviti u funkciju, ali su i odlična
platforma za razvijanje posebnih oblika turizma te čine turističku ponudu raznovrsnijom i
primamljivijom.
![Page 66: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/66.jpg)
61
3. Da li planirate proširiti ponudu hotela i što bi nova ponuda obuhvaćala?
S obzirom da je Kurija Janković hotel koji se nalazi u kontinentalnom dijelu Hrvatske,
odlučili smo ponudu orijentirati na cikloturizam.
U Virovitičko-podravskoj županiji razvijena je mreža od 600 kilometara biciklističkih
staza što je odlična platforma za širenje ponude kontinentalnog turizma - od
makadamskih cesta savršenih za brdski biciklizam do asfaltiranih cesta pogodnih za
obiteljske izlete. U Europi ima više od 60 milijuna aktivnih biciklista kojima je bicikl
sredstvo pomoću kojeg žele otkrivati destinaciju koju posjećuju, a što zajedno s rastom
svijesti o zdravom načinu života svakako doprinosi razvoju cikloturizma. Ponuda
bicikala u Kuriji Janković bio je svojevrstan prirodni slijed u definiranju hotela kao
cikloturističkog centra koji se nalazi u okruženju UNESCO Prekograničnog rezervata
biosfere Mura-Drava-Dunav i na trasama dviju najpoznatijih europskih biciklističkih ruta
– Dravska ruta i EuroVelo 13 Ruta željezne zavjese. Svaki gost tako može na dva
kotača vidjeti, čuti i dotaknuti prirodu.
Kako bi naša ponuda bila prilagođena klijentima svih dobnih skupina, u ponudi imamo i
brdske i električne bicikle.
Ponudu Kurije Janković volimo predstaviti našim klijentima na moderan i pristupačan
način. Moderan gost je istraživač koji koristi moderne online alate kako bi istražio svoju
destinaciju, bitno mu je iskustvo njegovog putovanja, a mi želimo da mu svaka
informacija bude razumljiva i lako dostupna. Svakodnevni život hotela u koji volimo
"uvući" naše goste predstavljamo putem objava na društvenim mrežama, našu web
stranicu održavamo živom te pišemo blogove kojima nastojimo na opušten način pričati
o našem kraju, surađujemo i s ostalim lokalnim turističkim dionicima kako bismo našem
gostu pružili najbolje od naše destinacije.
Cilj nam je nastaviti raditi na online vidljivosti te postati prepoznatljiv objekt za sve goste
željne drugačijeg i posebnog odmora.
![Page 67: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/67.jpg)
62
4. Na što se planirate usredotočiti da zadržite konkurentnost i prepoznatljivost na
tržištu?
Za puni doživljaj virovitičko-podravskog kraja u restoranu hotela poslužuje se
tradicionalni doručak pripremljen od lokalnih namirnica, a ponuda caffe bara sastavljena
je od organskih čajeva, prirodnih sokova, vina, likera i rakija lokalnih proizvođača.
Iznimno nam je važno pružiti gostu lokalno iskustvo. Redovito organiziramo
predstavljanja lokalnih proizvođača u Kuriji Janković te na taj način približavamo njihov
proizvod kako gostima, tako i domaćem stanovništvu. Zadnje takvo predstavljanje bilo
je craft pivo Pitomačke pivovare kao prvo takvo na našem području koje oduševljava u
prvo redu naše strane goste.
Zadovoljan gost koji je doživio pravu lokalnu priču u našem povijesnom objektu naša je
najveća nagrada.
![Page 68: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/68.jpg)
63
6. ZAKLJUČAK
Razvoj turizma u današnje vrijeme modernizacije i pojavom novih turista nije moguće
bez analize trendova na tržištu. Globalni turistički trendovi uvelike utječu na turističke
tokove i stvaranje novog i različitog turističkog proizvoda sve s ciljem prepoznatljivosti i
stvaranja brenda. Specijalizirano hotelijerstvo dio je hotelijerske branše koje je uvidjelo
identifikaciju kroz kulturu, gastronomiju, umjetnost. Hotelijerski objekti povijesno-
kulturnog karaktera jedni su od najreprezentativnijih objekata gdje se iz prve ruke pruža
turistu kulturni događaj koji je postao jedan od važnijih razloga putovanja.
Kulturno tradicijska ostavština koja se nalazi u mnogim hotelijerskim objektima u svijetu
i u Hrvatskoj i koja se povezuju sa različitim povijesnim razdobljima, zadnjih godina
prepoznata je kao sadržaj namijenjen kulturi i turizmu. Najvažnije u revitalizaciji
kulturnog turizma u hotelskim objektima je prepoznati, planirati, osmisliti i ostvariti
kulturni hotelski objekt kao i ostale specijalizirani hotelski objekt putem suradnje lokalnih
i regionalnih dionika. Na taj način čuva se i valjano prezentira hrvatska kulturna baština.
Tradicionalnu baštinu, kroz nepokretnu i pokretnu materijalnu, te nematerijalnu baštinu,
prikazati u novim sadržajima hotelijerske ponude sve u cilju produljenja sezone.
U Hrvatskoj osim brojnih standardnih hotela sve više djeluju specijalizirani hoteli od
kojih se ističu heritage i difuzni hoteli predstavljajući povijesni i tradicijski sadržaj, art
hoteli s različitim granama umjetnosti, design hoteli dajući na važnosti dizajnu te wine
hoteli nudeći tradiciju vezanu uz vinarstvo određene destinacije.
Za razvoj suvremenog turizma koji kvalitetno prati individualne potrebe turista vrlo je
važno osmisliti djelotvoran političko-gospodarstveni okvir koji će doprinijeti što bržem
ostvarenju kulturnog i drugog hotelskog sadržaja. Strategija razvoja turizma Republike
Hrvatske 2013. – 2020. godine slijedi globalne trendove u turizmu i hotelijerstvu.
Navedeni primjeri dobre prakse pokazuju da hrvatsko hotelijerstvo prati svjetske
trendove u vidu specijalizacije i tematizacije hotelskih objekata. U istraživanju ovoga
rada uzet je za primjer hotel Kurija Janković iz Virovitice kao odličan pokazatelj
prenamjene kulturne baštine u turističke svrhe usmjerene na specijalizirano
![Page 69: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/69.jpg)
64
hotelijerstvo. Osim podataka s portala do vrijednih informacija došlo se kontaktiranjem
direktorice Hotela Kurije Janković.
U istraživanju saznalo se da je ovo kulturno zdanje kroz povijest služilo različitim
namjenama a vrlo dobra očuvanost interijera i eksterijera uz redovite obnove rezultiralo
je današnjem stanju i turističkoj namjeni objekta. Vrijednost kurije kao kulturnog dobra
prepoznala je i Europska unija koja je financirala obnovu putem prekogranične suradnje
između Mađarske i Hrvatske. Prepoznatljivosti i različitosti uvelike doprinosi lokalna
kuhinja temeljenja na domaćim proizvodima iz eko uzgoja. Dodirom gastronomije i
smještaja u heritage hotelu stvara se i prenosi lokalno iskustvo s domaćina na turista.
Iskustvo temeljeno na svim osjetilima današnji je vrhunski turizam. Hotel Kurija Janković
iako nosi kategoriju heritage hotela ne ostaje na ponudi samog građevinsko povijesnog
objekta već stalno nadopunjuje svoju ponudu spajajući tako cikloturizam s ekoturizmom
i gastroturizmom.
Mišljenja sam kako Hrvatska ima jako puno sličnih zdanja iz različitog povijesnog
razdoblja i s različitom namjenom korištenja, te ih kao takve treba oživjeti kroz
specijalizaciju i tematizaciju u hotelijerstvu. Iako kontinentalni turizam Hrvatske zadnjih
godina poprima sve veći zamah u broju noćenja, objekti kao kurije i dvorci nedovoljno
su iskorišteni u hotelijerske svrhe. Prenamjenom u heritage hotele, kao što je hotel
Kurija Janković, turizam Hrvatske realizira nove oblike turizma koje zahtjeva današnji
turist donoseći nove i različite stilove življenja. Turizam je živi organizam koji stalno traži
nove doživljaje, različitosti i usmjerenost prema identitetu. U radu je dokazana važnost
specijalizacije hotelijerstva shodno potrebama i željama turista u vidu hotela kulturnog
turizma sa specijaliziranim ambijentom kao što su heritage hoteli, difuzni hoteli, art i
design hoteli. Na primjeru hotela Kurija Janković iz Virovitice, potvrđeno je kako
očuvanje i zaštita kulturnog dobra te prenamjena kulturnog zdanja u kategoriju heritage
hotela doprinosi stvaranju novog proizvoda i razvoju lokalne zajednice. Tematizacijom u
hotelijerstvu u vidu umjetnosti, dizajna, gastronomije, sporta stvara se prepoznatljivost
na tržištu te zadovoljavanje sve raznovrsnijih potreba suvremenih turista.
Hotelijerstvo našega doba stoga daje jednu novu kvalitetu i dimenziju, poštujući kulturu,
tradiciju i specijalizaciju a s druge strane daje na važnosti suvremenom i budućem
turistu uvažavajući potrebe i interese pojedinca.
![Page 70: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/70.jpg)
65
7. LITERATURA
Knjige:
1. Bunja, Đ., 2009: Organizacija poslovanja u hotelijerstvu i turizmu, Školska knjiga,
Zagreb
2. Dragičević, M., 1988: Društveni tokovi razvoja turizma, doktorska dizertacija,
Ekonomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb
3. Duda, D., 2012: Kultura putovanja, Naklada Ljevak, Zagreb
4. Galičić, V. 2017: Poslovanje hotelskog odjela smještaja, Fakultet za menadžment
u turizmu i ugostiteljstvu, Opatija
5. Galičić, V., Laškarin, M., 2016: Principi i praksa turizma i hotelijerstva, Fakultet
za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu, Opatija
6. Gržinić, J., Vodeb, K., 2015.: Curtular tourism and destination impact, Sveučilište
Jurja Dobrile u Puli, Pula
7. Hayes, D.K., Ninemeier J.D., 2005: Upravljanje hotelskim poslovanjem, M plus,
Zagreb
8. Jelinčić, D.A., 2010: Kultura u izlogu, Tisak KIKA GRAF, Zagreb
9. Jelinčić, D.A., 2008: Abeceda kulturnog turizma, Tisak KIKA GRAF, Zagreb
10. Vukelić, V., 2011: Povijest sustavnih arheoloških istraživanja u Sisku od 16.
stoljeća do 1941. godine, doktorski rad, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatski studiji,
Zagreb
11. Pavia, N., Gržinić, J., Floričić, T., 2014: Specialisation as a trend in modern hotel
industry, Tourism and Hospitality Industry 2014, Congress proceedings, Trends
in Tourism and Hospitality Industry
12. Pavia N., Floričić, T., Cerović M., 2016: Specialised hotel as a tourist attraction,
Tourism & Hospitality Industry, Congress Proceedings, pp. 250-259
![Page 71: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/71.jpg)
66
Članci:
1. Bakan, R., Salopek, D., 2015: Moderni trendovi u prehrani i njihov utjecaj na
ugostiteljsku kuhinju, Visoka škola za menadžment u turizmu i informatici u
Virovitici, Praktični menadžment, Vol. 6, No. 1, Virovitica
2. Grgona, J., Supić, A., 2007: Uloga marketinške koncepcije u hotelskom
poslovanju, Ekonomska misao, Praksa DBK. GOD. XVI, br.1., (41-61)
3. Jagić, S., 2008: Interkulturalizam i turizam: Nove dimenzije slobodnog vremena,
Pedagogijska istraživanja, Vol.5, No.2, Zagreb, dostupno na:
http://hrcak.srce.hr/118197, 02.03.2018.
4. Jagić, S., 2009: Imanentnost interkulturalizma u turizmu, Sociologija i prostor,
Vol.42, No.1/2 (163/164), Zagreb, dostupno na: http://hrcak.srce.hr/33973,
04.03.2018.
5. Jelinčić, D. A., 2006.: Kulturni, kreativni i hobby turizam: Čipkarstvo kao tržišna
niša, Festivali čipke i kulturni turizam, Petrović Leš, Tihana (ur.) Lepoglava:
Turistička zajednica Grada Lepoglave, str. 51-68 dostupno na:
https://www.bib.irb.hr/226548, 12.03.2018.
6. Jelinčić, D. A., 2017.: Kreiranje doživljaju u kulturi i kulturnom turizmu,
Suvremena trgovina: stručni časopis za trgovinu, 42 (2017), 2; 14-16, dostupno
na: https://www.bib.irb.hr/875056
7. Narodne novine, 2016: Pravilnik o razvrstavanju, kategorizaciji i posebnim
standardima ugostiteljskih objekata iz skupine Hoteli, Zagreb, NN 56/2016,
20.02.2018.
8. Narodne novine, 2013: Strategija razvoja turizma RH 2013.-2020., Zagreb, NN
55/2013, 20.02.2018.
9. Narodne novine, 2016: Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti, Zagreb, NN 121/16,
07.03.2018.
10. Obuljen, N., 2006: Our Creative Diversity to the Convention on Cultural Diversity
: Introduction to the Debate, u: Obuljen, Smiers (ur.), UNESCO´s Convention on
the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions: Making it
Work, Institut za međunarodne odnose, Zagreb, str. 19. - 36., 10.03.2018.
![Page 72: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/72.jpg)
67
Internet izvori:
1. Bigarrowgroup, https://bigarrowgroup.com/connect-at-any-age/, 15.03.2018.
2. Bunja, Đ., (2007.) Turističko poslovanje, dostupno na:
http://djelatnici.unizd.hr/~gianni/skripta.pdf, 20.03.2018.
3. Deloitte, Travel and Hospitality industry outlook - dostupno na:
https://www.deloitte.com/us/travel-hospitality-trends, 12.03.2018.
4. Gašpert, I., (2017.) Što je raspršeni ili difuzni hotel? dostupno na :
http://www.hotelijer.hr/sto-je-to-rasprseni-ili-difuzni-hotel/, 23.03.2018.
5. Hotel Antique, http://antique-split.com/, 10.03.2018.
6. Hotel muzej, https://www.21cmuseumhotels.com, 10.03.2018.
7. Hrvatski telekom, dostupno na http://www.turizmoteka.hr/jos-iz-turizma/trendovi-
inovacije/hrvatski-telekom-predstavio-jedinstveno-rjesenje-za-hotele-buducnosti/,
01.03.2018.
8. Institut za turizam, (2013.) Nacionalni program razvoja malog obiteljskog
hotelijerstva,http://www.mint.hr/UserDocsImages/arhiva/007_160128_moh.pdf05.
03.2018.
9. Ministarstvo turizma, (2018.) http://www.mint.hr/vijesti/htz-sustav-evisitor-treca-
najbolja-turisticka-inovacija-u-svijetu/11601, 15.03.2018.
10. Ministarstvo kulture Republike Hrvatske,
http://portal.unesco.org/en/ev.phpURL_ID=13179&URL_DO=DO_TOPIC&URL_
SECTION=201.html, 10.03.2018.
11. Plutajući hotel u obliku pahulje, https://www.luxlife.rs/putovanja/hoteli/plutajuci-
hotel-u-obliku-pahulje, 21.03.2018.
12. Povijest Opatije, http://www.opatija.net/hr/povijest, 08.03.2018.
13. Professional.hr, Uređenje hotela, Boutique hoteli, Beljić - Kušić, V., 2014.:
http://www.professional.hr/uredenje-hotela--boutique-hoteli-575.aspx,
10.03.2018.
14. Ravančić, G., 2006: Krčme i krčmari srednjovjekovnog Dubrovnik,
http://www.matica.hr/kolo/301/krcme-i-krcmari-srednjovjekovnog-dubrovnika-
20390/, 02.03.2018.
15. 4 Seasons Croatia, Hotel Kvarner – najstariji hotel u Hrvatskoj, (2015.),
http://www.4seasonscroatia.com/hotel-kvarner-najstariji-hotel-u-hrvatskoj/44/,
08.03.2018.
![Page 73: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/73.jpg)
68
16. Službeni turistički portal istre, (2018.)
http://www.istra.hr/.app/upl_files/ZK15_HotelAdriatic_Dobrodosli.pdf, 11.03.2018.
17. Stojanović Petkovski M., (2017.) Kako izgleda hotelska soba budućnosti?,
http://hotelijeri.com/kako-izgleda-hotelska-soba-buducnosti/3, 01.03.2018.
18. The Telegraph (2018.) http://www.telegraph.co.uk/, 15.03.2018.
19. Turizmoteka, (2017.) Tuš kabina koja pamti ideje ispisane na zamagljenom
staklu, http://www.turizmoteka.hr/jos-iz-turizma/trendovi-inovacije/tus-kabina-
koja-pamti-ideje-ispisane-na-zamagljenom-staklu/ 20.02.2018.
![Page 74: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/74.jpg)
69
Popis slika:
Slika 1. : Prikaz karakteristika današnje populacije prema karakteristikama
Slika 2. : Trendovi turističke potražnje u razvoju specijalizirane hotelske industrije
Slika 3. : Priznanje Luxury Hotel Awards splitskom hotelu Heritage Hotel Antique, za
heritage hotel u 2017. godini
![Page 75: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/75.jpg)
70
8. SAŽETAK
Osnovna misao vodilja održivosti kojoj teži turističko poslovanje i način života
današnjeg turista, započinje i završava na prepoznavanju i revitalizaciji kulturne baštine
i tradicije života određene destinacije. Danas se hotelijerstvo kao dominantno privredna
i uslužna djelatnost u turizmu, zalaže za prepoznatljivost i razvijanje brenda u smislu
kulture, dizajna, prehrane i doživljaja. U radu je dokazana važnost specijalizacije
hotelijerstva shodno potrebama i željama turista u vidu hotela kulturnog turizma sa
specijaliziranim ambijentom kao što su heritage hoteli, difuzni hoteli, art i design hoteli.
Na primjeru Hotela Kurija Janković iz Virovitice, potvrđeno je kako očuvanje i zaštita
kulturnog dobra te prenamjena kulturnog zdanja u kategoriju heritage hotela doprinosi
stvaranju novog proizvoda i razvoju lokalne zajednice. Tematizacijom u hotelijerstvu u
vidu umjetnosti, dizajna, gastronomije, sporta stvara se prepoznatljivost na tržištu te
zadovoljavanje sve raznovrsnijih potreba suvremenih turista.
Ključne riječi: kulturna baština, specijalizirano hotelijerstvo, heritage hoteli,
tematizirano hotelijerstvo
Summary
The main leading thought for sustainability, which the tourist management and the way
of life of a today's tourist aim at, starts and finishes at the recognition and revitalisation
of the cultural inheritance and the life tradition of a particilar destination. Nowadays, the
hotel industry, as a dominant economic and service industry in tourism, strives for
recognisability and brand development in terms of culture, design, food and experience.
This paper proves the importance for the hotel industry to specialize according to needs
and wishes of tourists in terms of cultural tourism by hotels with a special outlook and
premises such as heritage hotels, diffused hotels, art and design hotels. At the example
of Kurija Janković Hotel from Virovitica, it is proved how conservation and protection of
cultural goods and a transformation of a cultural building into a cathegory of a heritage
hotel can contribute to the creation of a new product and to the development of the local
community. By theming in the hotel industry, through art, design, gastronomy and sport
a recognisability at the market is created and more and more diversified needs of
contemporary tourists are satisfied.
![Page 76: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli Fakultet za ...Fakultet za interdisciplinarne, talijanske i kulturološke studije Kultura i turizam ... hotelijerstvo kulturnog turizma kao i tematsko](https://reader035.vdocuments.net/reader035/viewer/2022070212/6105761b47dada509206cc60/html5/thumbnails/76.jpg)
71
Key words: cultural inheritance, specialized hotel industry, heritage hotels, theme hotel
industry