dĂunĂtor pe obiectele de patrimoniu din lemn
TRANSCRIPT
![Page 1: DĂUNĂTOR PE OBIECTELE DE PATRIMONIU DIN LEMN](https://reader030.vdocuments.net/reader030/viewer/2022012412/616bf83e8d18d074047e59de/html5/thumbnails/1.jpg)
See discussions, stats, and author profiles for this publication at: https://www.researchgate.net/publication/321033584
STUDIUL BIOECOLOGIEI COLEOPTERULUI XILOFAG Anobium punctatum
DeGeer, 1774, DĂUNĂTOR PE OBIECTELE DE PATRIMONIU DIN LEMN
Poster · November 2017
CITATIONS
0READS
852
1 author:
Some of the authors of this publication are also working on these related projects:
The Cleridae of Romania View project
Daniel Kazimir Kurzeluk
Institute of Plant Protection Research and Development
23 PUBLICATIONS 15 CITATIONS
SEE PROFILE
All content following this page was uploaded by Daniel Kazimir Kurzeluk on 13 November 2017.
The user has requested enhancement of the downloaded file.
![Page 2: DĂUNĂTOR PE OBIECTELE DE PATRIMONIU DIN LEMN](https://reader030.vdocuments.net/reader030/viewer/2022012412/616bf83e8d18d074047e59de/html5/thumbnails/2.jpg)
STUDIUL BIOECOLOGIEI COLEOPTERULUI XILOFAG
Anobium punctatum DeGeer, 1774,
DĂUNĂTOR PE OBIECTELE DE PATRIMONIU DIN LEMN
Kurzeluk Daniel Kazimir
Institutul de Cercetare-Dezvoltare pentru Protecţia Plantelor, Laboratorul de Organisme Utile, Entomologie – Taxonomie & Histologie
Introducere: Cel mai important coleopter care contribuie la deteriorarea obiectelor de patrimoniu din lemn este Anobium punctatum (Coleoptera: Polyphaga: Anobiidae).
Atât larvele cât şi adulţii sunt xilofagi, hrănindu-se cu lemnul din care sunt confecţionate diverse obiecte. Atacul are loc atât în fază de larva, cât şi de adult, insectele
hrănindu-se cu lemn care apoi este prelucrat la nivelul tubului digestiv de către o microfloră specializată în degradarea celulozei. Adulţii sapă o galerie de mici
dimensiuni unde are loc ponta, iar din ouăle depuse se dezvoltă larve, care la rândul lor se hrănesc cu lemn, săpând galerii neregulate, la extremitatea cărora se
împupează. După metamorfoză, adulţii sapă o galerie de emergenţă situată perpendicular pe aceasta şi ies la exterior. Atât galeriile situate la interiorul piesei, dar mai
ales orificiile de intrare, respectiv de emergenţă deteriorează în mod primar piesa, contribuind şi la posibila degradare ulterioară a piesei prin oferirea unui microclimat
favorabil infestării cu microorganisme xilofage. Printre metodele de combatere se pot enumera cele fizice (radiaţii gama, scăderea temperaturii), chimice (gazarea,
impregnarea sau instilarea a diverşi compuşi chimici), precum şi cele biologice (bacterii sau micromicete, în formă sporulată sau liberă). Sunt detaliate datele de bio-
ecologie a insectei, studiile de specialitate existente, precum şi metodele de combatere testate şi indicate în literature. Se evidenţiază avantajele utilizării metodei de
combatere biologică precum şi rezultatele obţinute în acest sens până la ora actuală.
Încadrare sistematică: Regnum: Animalia
Phylum: Arthropoda
Classis: Insecta
Ordo: Coleoptera
Familia: Anobiidae Fleming, 1821
Genus: Anobium Fabricius, 1775
Species: A. punctatum DeGeer, 1774
Istoric nomenclatural: 1774 - Anobium punctatum DeGeer
1785 – A. domesticum Geoffroy, in Fourcroy
1790 – A. striatum Olivier
1802 – A. cylindricum Marsham
1843 – A. latreillei Dufour
1864 – var. caelatum Mulsant et Rey
1865 – A. pumilis J. Leconte
Distribuţie: În mod natural este răspândit în
pădurile temperate din nordul Europei
si estul Americii de Nord, fiind raportat
şi din pădurile neo-zeelandeze. Fiind o
specie sinantropă s-a adaptat majorităţii
zonelor de pe glob în care a găsit
condiţii propice dezvoltării. (vezi “Areal”)
Ciclu de viaţă: - Ouă: ~ 10 zile;
- Larva: 1-5 ani (365-1825 zile);
- Larva-Pupa +
+ Pupa - Imago: ~ 6 săptămâni
(42 zile);
- Imago: 2-3 săptămâni (14-21
zile).
Morfologie externă
Ouă Larve (diferite vârste)
Adult (dorsal) Adult (ventral)
Mod de dăunare (aspecte)
Cărţi Piese de mobilier Lemn (prelucrat sau în natură)
Metode de combatere
Au fost dezvoltate metode de combatere:
A) Fizice
- cu radiaţii ionizante
- cu temperaturi: - ridicate
- scăzute
B) Chimice
- cu substanţe organice de origine: - sintetică
- naturală
- cu feromoni (stegobinona)
- cu substanţe anorganice
C) Biologice
- cu bacterii entomopatogene: - Bacillus thuringiensis
- cu micromicete: - Aspergillus spp.
- cu micromicete entomopatogene – Beauveria bassiana, Isaria
farinosa (syn. Paecilomyces farinosus), I. fumosorosea (P.
fumosoroseus), Metahrizium spp.
D) Integrate
- cu micromicete entomopatogene şi insecticide (Beauveria bassiana
şi Silafluofen – piretroid de sinteza)
Depistarea atacului
Orificii de emergenţă cu
rumeguş (sus),
Bucată de hârtie lipită
pe suprafaţa piesei în
care se observă orificiile
de emergenţă (dreapta)
Forma galeriilor
Bibliografie selectiva si credite imagini (adrese accesate la 1.XI.2017): 1. Moza, Maria Iasmina, Lucrare de disertatie, 2013, Universitatea “L. Blaga” Sibiu
2. Pic, M., in: Junk, W., Coleopterorum Catalogus, pars 48: Anobiidae, Berlin, 1922, 40 pp.
3. https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Bookworm_traces.JPG/800px-Bookworm_traces.JPG
4. https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/9/94/Anobium_punctatum_huevos_20120803.jpg
5. https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/34/Anobium_punctatum_under.jpg
6. http://www.getwoodworking.com/sites/5/images/member_albums/6764/woodworm%20larvae.jpg
7. https://www.kaefer-der-welt.de/anobium_punctatum_1a.jpg
8. http://phenomena.nationalgeographic.com/files/2012/12/Beetles.jpg
9. http://www.pherobase.com/database/species/species-Anobium-punctatum.php
10.http://www.home-dzine.co.za/home-Improvement/images/worm-1.jpg
11.www.rentokil.co.uk/blog/wp-content/uploads/2016/03/Anobium-punctatum-frass.jpg
12.https://www.google.tl/patents/US5888989
13.https://www.google.com/patents/US5730973
14.http://www.discoverlife.org/nh/maps/Insecta/Coleoptera/Anobiidae/Anobium/map_of_Anobium_punctatum.jpg
15.http://analeteologie-iasi.ro/arh/2005/36.pdf
16.http://www.transsylvanianostra.eu/download/05_livia_bucsa_degr_biologice_str_lemn.pdf
Areal
Studiul bio-ecologiei coleopterului A. punctatum constituie o
preocupare actuală, datele obţinute fiind utilizate în scopul
dezvoltării sau perfecţionării metodelor de combatere a acestuia.
Majoritatea metodelor de combatere au fost dezvoltate în cadrul
cercetărilor privind produsele depozitate, până de curând fiind
întreprinse relativ puţine cercetări privind dezvoltarea de noi
metode de combatere a acestei insecte în relaţie cu obiectele de
patrimoniu. În România, la ora actuală există un interes crescut
privind controlul populaţiilor de A. punctatum în spaţiile unde sunt
conservate obiecte de patrimoniu.
Observaţii
View publication statsView publication stats